През 2016 служители на германското посолство в София многократно са посещавали бежански центрове в България. И не са получили нито едно оплакване от бежанци. Ето какво казва Берлин за положението на бежанците в България:
Снимка: DW/M. Ilcheva
Реклама
В края на януари т.г. група депутати от Лявата партия отправиха запитване към германското правителство за положението на бежанците в България, съдържащо няколко конкретни въпроса. Запитването започва така: "България е обвинявана в отпращане на бежанци и мигранти (т.нар. push-backs), извършвано от служители на Гранична полиция. А от "Амнести интернешънъл" изтъкват, че условията за настаняване на търсещите убежище в България са изключително лоши. Организацията твърди още, че в страната няма разработени интеграционни планове за хората, които вече са получили бежански статут". По-нататък в запитването си политиците от Лявата партия цитират информации от редица публикации в германски медии за положението на бежанците в България, а първият конкретен въпрос към кабинета на Ангела Меркел гласи: "Какво знае германското правителство за условията, в които живеят бежанците в България?".
"Бежанските центрове изпълняват изискванията"
Отговорът на германския кабинет бе публикуван няколко дни по-късно. От него става ясно, че служители на германското посолоство в София многократно са се срещали с представители на български институции, за да се информират за положението на бежанците в България. Освен това те са посещавали редовно бежански центрове в страната - последно "Враждебна" през номеври и лагера в Харманли през декември. "В рамките на посещенията си в бежанските приюти служителите на посолството са се убедили, че центровете за бежанци са оборудвани функционално, макар и оскъдно. Бежанците са настанявани в отоплявани стаи с по няколко легла. Налице са санитарни възли, а по време на въпросните посещения центровете винаги са били чисти". В отговора на правителството се казва още, че служителите на германското посолство в София не са получавали оплаквания от бежанците, с които са се срещали. "Въз основа на информациите, с които разполага, германското правителство изхожда от предположението, че българските центрове за бежанци изпълняват основните изисквания за настаняване", четем в отговора на Берлин.
От текста, публикуван на сайта на германското правителство, научаваме още, че както по време на посещенията в бежански центрове, така и в рамките на проведените разговори представителите на българските институции са демонстрирали воля за спазване на европейските минимални стандарти за настаняване и обгрижване на хората, търсещи закрила. "Но положението на бежанците в България трябва да се разглежда и на фона на отчасти трудната ситуация в самата страна. Към момента 31% от българите (около 2,2 милиона) живеят под прага на бедността, което означава, че печелят по-малко от 160 евро на месец. А бедстващото здравеопазване се намира в процес на реформиране, който ще продължи дълго", се казва в становището на Берлин.
Колко бежанци са били върнати в България?
Германското правителство информира още, че към 1 януари т.г. на българо-турската граница са се намирали общо 77 служители, изпратени от европейската агенция "Фронтекс". 20 от тях са от Германия. На въпрос дали германските служители на "Фронтекс" имат информация за нарушаване на човешките права на българо-турската граница, правителството отговаря така: "Досега германските полицаи не са докладвали за такива случаи".
Депутатите от Лявата партия питат и какъв е точният брой на бежанците, които са били върнати от Германия в България от 1 януари 2015 до днес. От отговора на Берлин става ясно, че през 2015 в България са били върнати общо 128 бежанци. А от януари до ноември 2016 в страната са били изпратени 195 бежанци.
Припомняме Ви и тази фотогалерия, в която Мария Илчева разказва за срещите си с бежанци в Харманли през пролетта на 2016 година:
Какво видях в Харманли
Мария Илчева прекара един ден с бежанците в Харманли. Там тя срещна децата, чиято майка измръзна в Странджа, пи чай с младо сирийско семейство и чу куп истории: за живота, за каналджиите, за Харманли и за Германия.
Снимка: DW/M. Ilcheva
Помните ли ги?
В началото на февруари двайсетина иракчани бяха намерени премръзнали в снеговете на Странджа. Две жени починаха от измръзване - едната бе майката на тези две деца. Днес те живеят в приемателния център в Харманли - заедно с още един брат и една сестра, с леля си и чичо си и с трима братовчеди.
Снимка: DW/M. Ilcheva
"Граничарите са виновни"
Чичото живее в Англия. Когато разбрал, че майката на племенниците му е починала, веднага тръгнал за България. Той обвинява българските граничари за смъртта й. "Те са ги открили в планината и въпреки свирепия студ, снега и многото деца са ги принудили да се върнат обратно в Турция", казва мъжът. Бащата на децата, неговият брат, е починал в Турция.
Снимка: DW/M. Ilcheva
"Искам да ги взема с мен в Англия"
Чичото, който не пожела да застане пред камерата, иска да отведе четиримата си племенници на Острова. Само че процедурата по установяване на роднинската им връзка все още не е приключила.
Снимка: DW/M. Ilcheva
В България по принуда
Тя е на 28 и е бременна с осмото си дете. Семейството ѝ платило 9 000 евро на каналджии, които обещали да ги прекарат от Турция до Германия. Пътуването им обаче приключило малко преди София. Там шофьорът ги накарал да слязат и да чакат в близката гора, където друг мъж щял да ги вземе, за да ги закара до Сърбия. Той обаче така и не дошъл.
Снимка: DW/M. Ilcheva
"Благодаря на българите"
"Благодаря на българите за това, че ни дават подслон и храна. Ние обаче не искаме да останем тук. Искаме да продължим за Германия", казва тази 55-годишна сирийка. До нея е внучето ѝ, чиято майка страда от тежка болест и спешно трябва да се подложи на лечение.
Снимка: DW/M. Ilcheva
"Всеки плаща на каналджиите"
И те са платили по 1 000 евро на човек на каналджии, които им обещали да ги отведат до Германия. Но и за тях пътуването приключило в България. "Всеки плаща на трафикантите. Зависими сме от тях", казва възрастната жена. "Надявам се следващия път да имаме повече късмет и скоро да стигнем до Германия."
Снимка: DW/M. Ilcheva
"Видял съм много страни в Европа"
Той е на 26 и преди месец е бил върнат от Швеция, където прекарал половин година в бежански приют. Преди това е бил седем месеца в Норвегия и десет месеца в Германия. Тъй като България е била първата страна от ЕС, в която са му били взети пръстови отпечатъци, младият мъж е бил върнат в Харманли. Сега той крои планове за Канада. "Чувал съм, че ако веднъж стъпиш там, никога няма да те изгонят."
Снимка: DW/M. Ilcheva
"Музиката е моето спасение"
"Не мога без музика. Тя ме успокоява", казва 28-годишният сириец Делдар. Той и жена му са от близо два месеца в Харманли. И те мечтаят за Германия, но тъй като нямат пари, не могат да си позволят пътуването. "Нямаме нищо против да останем в България. Имахме малко проблеми в началото, но сега всичко е наред", казва младият мъж.
Снимка: DW/M. Ilcheva
На чаша чай
Съпругата на Делдар ни покани на вкусен чай. Младото семейство е изключително мило и гостоприемно. И двамата са завършили средно образование. Той е шивач, тя е преподавала в училище. Но Делдар и съпругата му са по-скоро изключение: малцина от мигрантите, които пристигат в последно време в Харманли, могат да се похвалят с някаква професионална квалификация.
Снимка: DW/M. Ilcheva
Най-младият обитател
Той е само на четири седмици. Роден е в Харманли. Родителите му са сирийски кюрди. "Като всички други, и ние мечтаем за Германия, но бихме останали и в България. Нямаме пари за каналджиите. Бедни сме", споделя бащата.
Снимка: DW/M. Ilcheva
"Условията са добри"
"В сравнение с 2013 година, днес условията в приемателния център в Харманли са много добри", казват работещите там. Всеки обаче трябва да се грижи сам за чистотата в стаята си. "Мигрантите сами подреждат помещенията, в които са настанени." Някои стаи са изрядни и много чисти, други са по-разхвърляни.
Снимка: DW/M. Ilcheva
"Храната е странна"
"Днес им сервирахме риба с доматен сос. Беше много вкусна", казва една от жените, работещи в центъра. Много от мигрантите обаче не могат да свикнат с българската кухня. Тези, които разполагат с малко повече пари, си купуват храна от арабските ресторанти в града.
Снимка: DW/M. Ilcheva
"Не обичаме макарони със захар"
"Спомням си как първия ден тук ни сервираха на обяд макарони на фурна със захар и сирене. Беше много странно", казва една млада сирийка и добавя: "Но готвачите не са виновни. Просто ние идваме от друга култура и още не сме свикнали с българската кухня".
Снимка: DW/M. Ilcheva
Импровизирани кухни
Затова и някои от обитателите на приемателния център в Харманли си готвят сами. Те пазаруват в близките магазини и приготвят храната в стаите си - в импровизирани кухни.
Снимка: DW/M. Ilcheva
"Нямаме проблеми с бежанците"
"В Харманли не сме имали проблеми с бежанците. Протестите, които се провеждаха тук, бяха организирани от "Атака". Това не бяха местни хора", твърдят много от жителите на града. В Харманли вече са провели няколко културни прояви, в които българи и бежанци са участвали ръка за ръка.
Снимка: DW/M. Ilcheva
Лагерът в Харманли е почти празен
Приемателният център в Харманли разполага с общо 2 700 легла, от които обаче са заети само около 130. От началото на годината досега в Харманли са регистрирани над 1 100 души, търсещи закрила. Почти всички обаче са избягали към Германия.