Avanturisti na sjeveru Kosova
5. august 2011![Nakon incidenata na graničnim prelazima KFOR preuzeo kontrolu](https://static.dw.com/image/6583706_800.webp)
Kada je KFOR u ljeto 1999. preuzeo kontrolu nad Kosovom, zaustavio se na Ibru. Područje naseljeno Srbima sjeverno od rijeke Ibar međunarodna zajednica nikad nije mogla da kontroliše - ili nije htjela? Ovako o stanju na Kosovu piše list "Frankfurter Allgemeine Zeitung" i nastavlja:
"Ni UN-ova prelazna uprava nikada nije ozbiljno pokušavala da preuzme kontrolu na sjeveru. Svi su se pomirili s tim da na tom području posljednju riječ ima Beograd. Ništa se nije promijenilo ni nakon što je Kosovo proglasilo nezavisnost. Vlada u Prištini nema nikakav uticaj na sjeveru te zemlje. Spor oko carinskih pečata tako je ustvari samo tehnički detalj spora koji se vuče još od 1912. godine kada su se oko tih teritorija otimale Srbija i Albanija.
Prije 99 godina Srbija je protjerala Osmansko carstvo s tih prostora. Sada Beograd želi da zadrži makar dio teritorija osvojenih u Balkanskim ratovima. Stoga bi EU morala da istraje u zahtjevima da Srbija može da postane kandidat za članstvo u Uniji samo ako vodi dobrosusjedsku politiku u regiji. To važi i za njen odnos prema Kosovu, iako se perspektiva Kosova za članstvo u EU još uvijek nalazi u dalekoj budućnosti", piše "Frankfurter Allgemeine Zeitung".
Pojas bezakonja
Incidenata na granici između Srbije i Kosova više nema, ali spor time nije riješen, napominje "Süddeutsche Zeitung":
Trupe NATO saveza žele da samo privremeno kontrolišu granične prelaze na sjeveru Kosova. One će istovremeno ignorisati odluku vlade u Prištini o embargu na proizvode iz Srbije. Kosovski premijer Tači embargom želi da prisili Srbiju da prizna carinske pečate Kosova. Još jedan cilj vlade u Prištini bio je da se akcijom specijalne policije uspostavi državni autoritet na sjeveru.
U ovom trenutku kosovskoj vladi to nije pošlo za rukom. Tači je protiv svoje volje morao da prihvati dogovor Srbije i KFOR-a.
Pojas na sjeveru Kosova ostaje prostor bezakonja u kojem cvjetaju kriminal i korupcija. Time su pogođeni ostali dijelovi Kosova. Uloga misije EU je ustvari bila da sa tome stane u kraj. Brisel u ovom slučaju djeluje bez jasnog pravca. Sve dok i pet preostalih članica EU ne priznaju Kosovo, ne treba računati da će Unija imati jedinstven stav.
Upravo zato Beograd i ne vidi razlog zašto bi se odrekao Kosova i predlaže podjelu te zemlje. To bi postavilo znak pitanja iznad cjelokupnog poslijeratnog poretka na Balkanu. To bi ohrabrilo one koji bi da imitiraju Beograd da učine isto i zatraže promjene granica.
EU mora obje strane dovesti za pregovarački sto i prisiliti ih na nastavak razgovora. Pri tome se obje strane moraju osloboditi njihovih iluzija. Niti Beograd može povratiti Kosovo, niti Priština može ostvariti suverenitet na sjeveru avanturističkim akcijama specijalaca.
Autor: Azer Slanjankić
Odg. ur.: Jasmina Rose