"Berlin bi trebao pomoći da se udovolji demonstrantima u BiH"
12. februar 2014![](https://static.dw.com/image/16998373_800.webp)
DW: Od protekle srijede u BiH ne prestaju protesti. Demonstranti korumpiranim političarima uzvikuju: "Bando, podnesi ostavku" ili skandira "Lopovi, lopovi!". Oni traže ostavke korumpiranih političara i to na svim nivoima. Demonstrira se uglavnom u Federaciji, dok narod u Republici Srpskoj manje više-ćuti. Može li ovaj socijalni bunt prerasti u svebosanski ustanak?
Rolf Mützenich: To nije isključeno jer vidim da se protestuje u različitim gradovima sa različitim intenzitetom, uglavnom protiv predstavnika političkog sistema. Vjerujem da slijedi tendenciju, koja je postojala i proteklih mjeseci kada je bila kriza oko jedinstvenog matičnog broja. To pokazuje da su ljudi nezadovoljni političkim vođstvom i korumpiranim sistemom koji se u zemlji etablirao.
DW: Međunarodna zajednica je nakon rata u BiH osnovala svoju ustanovu OHR i opremila je velikim ovlastima u cilju izgradnje države BiH i njenih institucija ali i kako bi spriječila eskalaciju nasilja. Ured visokog predstavnika je posljednjih godina, uprkos eskalaciji krize i korupciji, vodio tzv. politiku nemiješanja, drugim riječima reduciran je na ulogu posmatrača. Hoće li Evropa nakon najnovijeg izbijanja nemira u BiH ostati u ulozi posmatrača ili namjerava nešto ozbiljno poduzeti?
Rolf Mützenich: Neophodno je da se s obzirom na proteste, koji su usmjereni protiv struktura, u čijoj obnovi smo i mi učestvovali, tačno informiramo kakve imamo mogućnosti. Moram priznati da unutar EU postoje razlike u mišljenjima kako treba da izgleda funkcija visokog predstavnika. Neophodno je da ponudimo kako da u okviru međunarodne zajednice damo bolju podršku zemlji, ali naravno da uzmemo u obzir potrebe ljudi i što je najvažnije da ozbiljno porazgovaramo sa političkim predstavnicima na različitim nivoima vlasti.
DW: Ali međunarodna zajednica ima ovlasti da smijeni političare koji koče svaki progres. Zbog čega ona odustaje od tih ovlasti, jer za to se i Njemačka u prošlosti jako zalagala?
Rolf Mützenich: To je uvijek vrlo osjetljivo pitanje na koje nemamo jednostavan odgovor. Naravno da postoje nedoumice kada miješanjem izvana dovedete do velikog preokreta unutar postojećeg sistema. Ne smijemo zaboraviti pozadinu zbog koje su se etablirale takve strukture. I ne možemo samo jedan nivo proglašavati odgovornim. Činjenica je, međutim, da je politička klasa dezavuirana svojim postupcima, ali i rasprodajom državnih preduzeća i imovine. Stoga vjerujem da je neophodno potrebno da njemačka vlada unutar EU razmisli da li bi na osnovu mogućnosti koje je otvorio Dejtonski sporazum mogla pomoći da se udovolji, po mom mišljenju, itekako opravdanim zahtjevima i interesima demonstranata. Ali tu postoje različite instance, ne samo u Uredu visokog predstavnika već i u strukturama EU.
DW: Visoki predstavnik Valentin Inzko razljutio je ljude u BiH izjavom da će pozvati trupe EU da interveniraju. Je li to politika koju vodi EU ili je to bila Inzkova greška?
Rolf Mützenich: Ne držim puno do takvih izjava, posebno ne do toga da se odmah poseže za sredstvima koja se odnose na upotrebu sile. Činjenica je da su pojedine grupe iskoristile proteste i da je došlo do izbijanja nasilja i izgreda, isto tako napada na osobe, ali ne mislim da je od velike pomoći na samom početku igrati na kartu rješenja upotrebom sile. Jako me se dojmilo da su mnogi ljudi putem interneta upućivali apele da se uklone tragovi pustošenja i nasilja. To smo vidjeli i prilikom nemira u arapskom svijetu, gdje je veoma osvješteno civilno društvo pokušalo da provede proteste bez nasilja i da su bili često izloženi državnim represalijama. EU tu mora oprezno reagovati pa tako i visoki predstavnik.
DW: Hrvatski premijer Milanović je izjavio da će se založiti da BiH dobije status kandidata i da se to pokušava odložiti na duge staze i dodao: "Nije jasno, šta EU hoće. Možda ništa loše ali krajnje je vrijeme da se učini nešto dobro?" Kako vi to komentirate?
Rolf Mützenich: Mislim da je to dobra izjava, jer ukazuje da i u samoj regiji postoje političari koji u okviru EU i evropskih integracija pokušavaju dati impuls za rješenje krize i izaći u susret ljudima. Ovakve izjave se moraju uzeti ozbiljno i EU ima sad zadatak da djeluje u izgradnji mira. Ne samo ponudom za razgovor, već i konkretnom pomoći od strane njemačke vlade. Niz je mogućnosti, od ekonomske saradnje i direktne pomoći. Naš veliki interes mora biti da zemljama koje nisu u EU snažno pomognemo u procesu evropskih integracija.
DW: Može li Berlin u tom kontekstu uz pomoć nevladinih organizacija pružiti pomoć ljudima u BiH, prije nego situacija još više eskalira?
Rolf Mützenich: Zaista bi morali da razmislimo o takvoj vrsti pomoći. Mi imamo nevladine organizacije, koje same djeluju u regionu. BiH je potrebna pomoć od strane njemačke vlade u oblasti razvojne politike. S druge strane, imamo situaciju da je Evropska unija uvela sankcije BiH upravo zbog političke krize i nedjelotvornosti političkog sistema. I tu moramo tačno vidjeti koje mjere i sredstva djeluju a koja opterećuju građane.
DW: Šta može njemačka vlada učiniti kako bi pomogla ljudima u BiH?
Najprije izraziti respekt prema onima koji su smogli hrabrosti da protestuju protiv političkog sistema i njegovih pojedinačnih predstavnika. Pri tome se ne treba ostati samo na apelima, već se mi moramo jako zauzeti da se na različitim novima ti protesti shvate ozbiljno. Moramo tačno pratiti da pojedine partije, po njihovim etno-nacionalističkim linijama podjele, ne pokušaju da iskoriste proteste. Zemlji predstoje izbori i ovakve krize upućuju na moguću državnu represiju s jedne strane a s druge strane na instrumentalizaciju protesta i njihovo usmjeravanje na druge veoma kritične sfere. Hitno su potrebne reforme ali i potpuno drugačije ponašanje političke klase. Oni bi trebali biti predstavnici naroda, i sprovoditi opravdane interese običnih ljudi.
DW: Da li se u Njemačkoj i u službenom Berlinu uopšte shvata da, ako Evropa ništa ne čini, da samo ohrabruje ekstremiste u BiH?
Rolf Mützenich: Politika je kompleksan pojam. Postoje pažljivi posmatrači, koji su posljednjih dana izvještavali o protestima u njemačkim medijima i to veoma diferencirano. Mi u Bundestagu, posebno u saveznoj vladi sada moramo držaiti otvorene oči na BiH. Razvoj situacije u pojedinim evropskim zemljama pokazuje da ljudi imaju opravdan interes da imaju dobru vladu i političare koji ih vode, s druge strane socijalne nepravilnosti predstavljajuu teret na putu kojim želimo i moramo da idemo a taj put je da Evropa ostane region u kojem vlada mir.
DW: U BiH se govori kako su Amerikanci odnosno State Department zatražili od Njemačke da se više angažuje u BiH. Da li je to tačno?
Rolf Mützenich: Mislim da američka vanjska politika od Njemačke ali i Francuske i drugih članica očekuje zajedničko djelovanje na polju vanjske politike i sigurnosti. Ne smatram da je to pogrešno ali mi moramo diplomatski i preventivno da djelujemo u pojedinačnim situacijama, zemljama i regionima. Naša reakcija mora biti pravovremena i mislim da su i njemačka vlada i Evropska unija u stanju da tako djeluju.
DW: Neki mediji u BiH objavili su da će njemački šef diplomatije Frank-Walter Steinmeier uskoro posjetiti Bosnu i Hercegovinu. Da li nam vi kao njegov blizak saradnik to možete potvrditi?
Rolf Mützenich: Ne poznajem detaljno kalendar sa terminima našeg ministra vanjskih poslova. Siguran sam, međutim, da Frank-Walter Steinmeier, koji nije novajlija na mjestu šefa diplomatije, pažljivo prati situaciju u zemljama Balkana i da želi da doprinese da ne dođe do dalje eskalacije.
DW: Mogu li nemiri u BiH ugroziti stabilnost na Balkanu?
Rolf Mützenich: Oni sigurno utiču na regiju ali mi ne smijemo na to gledati kao da postoji direktna akcija-reakcija. Postoji različit razvoj situacije, koji pažljivo pratimo u pojedinim zemljama, posebno na njihovom unutrašnjo-političkom planu. Te zemlje su u ogromnoj ekonomskoj krizi. Pri tome pojedini neodgovorni politički akteri pokušavaju politički iskoristiti ekonomske probleme. Ali niz zemalja Balkana razmišlja u regionalnom kontekstu. Vjerujem da je to dugoročno jedan od puteva EU ka regionalnom povezivanju Balkana.
Intervju vodila: Jasmina Rose
Odgovorni urednik: Svetozar Savić