Epilog za Gvantanamo?
23. januar 2009![Protest Amnesti Internešenela protiv zatvora Gvantanamo](https://static.dw.com/image/2307853_800.webp)
Obamina odluka o zatvaranju Gvantanama (Guantanamo) je tek prvi korak u dugom i komplikovnom procesu odlučivanja o sudbini 250 zatvorenika, od kojih su mnogi držani u zatvoru bez suđenja. Obama bi sada mogao naići na pravno minsko polje.
120 dana je vrijeme za koje bi Barak Obama i njegovi savjetnici trebalo da riješe problem zvani Gvantanamo (Guantanamo). "Specijalni sudski procesi pred vojnom komisijom su veoma sporni", smatra major David Frakt, vojni advokat koji je po nalogu američkog ministarstva odbrane branio zatvorenike u Gvantanamu.
"Radi se o nefer i manipuliranom sistemu. Vojni tužilac u procesu protiv mog mandanta Muhameda Džavada molio je za njegov premještaj jer nije više mogao raditi taj posao bez provjerljivih dokaza."
145 presuda za međunarodni terorizam
Sve više vojnih advokata, koji rade kao oficiri u Pentagonu, traži raspuštanje vojne komisije. Predsjednika Barak Obama predizborna obećanja počeo je pretvarati u djela i sada se postavlja pitanje pronalaska alternativnog riješenja. Od 245 zatvorenika, proces bi trebalo da bude vođen za njih više od 70, ali pred kojim sudom? Sara Mendelson (Sarah Mandelson), ekspert iz centra za strateške i međunarodne studije u Vašingtonu kaže - "pred sasvim normalnim sudovima u SAD". Ona se poziva na činjenice, da su pred vojnom komisijom do sada osuđene samo tri osobe.
"U američkom pravosudnom sistemu od 2001. godine izrečeno je 145 presuda koje su u vezi sa međunarodnim terorizmom. Zato mogu slobodno reći da kazneni sudovi imaju bolje bilanse."
„Najgori među najgorima“
Međutim, to nije nimalo jednostavno rješenje. Mendelson kaže da u mnogim slučajevima zatvorenika iz Gvantanama nedostaje dokazni materijal. Ono što postoji nisu dokazi, nego rezultati istraga prilikom kojih su primjenjivane metode mučenja", kaže ekspert iz centra za strateške i međunarodne studije u Vašingtonu.
Osim toga, postoji još problematičnih slučajeva. Grupa od oko 135 zatvorenika trebalo bi da bude puštena na slobodu, ali Bušova vlada nije znala gdje s njima. Zemlje iz kojih dolaze su odbile njihovo prihvatanje, a alternativno rješenje je da ostanu i dalje živjeti u SAD, što je politički veoma škakljivo. Bušova vlada je godinama uporno ponavljala kako se u Gvantanamu nalaze "najgori među najgorima". Pod tim okolnostima je sada veoma teško reći: dajemo vam azil u SAD. To je sporno i u samom kabinetu Baraka Obame. Robert Gejts, ministar odbrane kaže: "Nisam advokat, ali mislim da nam treba zakon koji će zatvorenicima iz Gvantanama ponuditi azil u SAD."
Sam predsjednik Obama još nije rekao kako će sve to biti riješeno, ali je ipak čvrsto riješio: "Zatvor Gvantanamo na Kubi će biti zatvoren, najkasnije u roku od godinu dana."
Osim toga, Obama je naredio da se prekine sa nasilnim tehnikama saslušavanja osumnjičenih za terorizam. "Za vrijeme moje vlade, više neće biti zlostavljanja", izjavio je novi američki predsjednik Barak Husein Obama.