G8 i migranti: Ubuduće kontrola transfera novca
19. novembar 2008![](https://static.dw.com/image/2985924_800.webp)
Pomoć koju bogate industrijske države izdvajaju za siromašne i nerazvijene zemlje samo je jedan dio pomoći koja stiže u ove zemlje. Druga, možda još i važnija vrsta pomoći je novac koji šalju migranti širom svijeta šalju u svoju domovinu. Novac se šalje uglavnom porodici i rodbini. Često su to manje svote novca, ali ako se posmatra ukupan iznos, zaključak je da je on mnogo veći od ukupne pomoći koja se izdvaja za nerazvijene zemlje. Sada je G8 odlučila formirati radnu grupu koja bi trebala detaljno analizirati ovaj vid transfera novca. Još 2004. godine su šefovi država grupe G8, sedam industrijskih zemalja svijeta i Rusije, donijeli odluku da preispitaju novčane transfere migranata u zemlje njihovog porijekla. Izuzev izrade nekoliko studija, ništa se bitnije na tom polju nije učinilo. Sve do jeseni 2007. kada je održana konferencija industrijski najrazvijenijenih zemalja i Rusije, skraćeno G8 u Berlinu. Tada je Njemačka predsjedavala G8, a Dirk Kranen, iz saveznog ministarstva finansija, organizovao je susret: „Zemlje članice G8 su zastupale ideju da je glavna obaveza uspostaviti mehanizme da ljudi, koji se nalaze u nevolji, mogu sebi sami pomoći.“
Ogromne provizije sa slanje novca u domovinu
Migranti koji šalju novac u domovinu, pomažu svojoj rodbini. Ali slanje novca preko bankovnih računa nije tako jednostavno, a ni povoljno. Michael Klein, potpredsjednik Svjetske banke, kaže kako jedna transakcija novca iz Njemačke u Afriku košta i do 40 posto od sume novca koji se šalje. Klein će voditi radnu grupu koju je imenovana na sastanku G8 u Hokkaidou. Ova grupa bi trebala detaljno analizirati transfere novca i dati prijedloge koji bi poboljšali trenutnu situaciju. Svjetskoj banci je već sada poznato da su migranti tokom ove godine poslali oko 300 milijardi dolara preko bankovnih računa u domovinu. To je suma koja je tri puta veća od one koja se zapravo izdvaja za pomoć zemalja u razvoju. Od 2000. godine transfer novca je, kako tvrde u Svjetskoj banci, utrostručen. No, sada je taj rast prekinut zbog finansijske krize, kaže Dirk Kranen:„Transferi novca migranata neće opasti, ali se dinamičan rast neće osjetiti kao proteklih godina. Taj rast je iznosio 15 do 20 posto.“
Transfer novca putem mobilnog telefona
Za konferencijskim stolom radne grupe G8 naći će se ovaj put i bankari. Banke su i dalje obavezne da sa bankama na čije račune šalju transferiraju novac migranata, imaju ugovore o partnerstvu. Zato je sada vrijeme da se utvrde zajednički standardi za slanje novca, koji će vrijediti za sve. Međutim, postoje firme koje su u tom pogledu otišle puno dalje i koje su se odavno specijalizirale za međunarodni transfer novca, kao što je „Western Union“. Najnovija mogućnost je i slanje novca preko mobilnog telefona. Primjerice, korisnik koji šalje iznos uplaćuje novac svom telefonskom operateru u Njemačkoj, a primalac podiže novac recimo u Keniji kod svog mobilnog operatera. Radna grupa se mora pozabaviti i načinom transfera novca i predložiti mehanizme za sprječavanje zloupotrebe u svrhu finansiranja terorističkih organizacija ili za pranje novca.