Nasilje nad ženama: Porastao "femicid" u Njemačkoj
25. novembar 2020![Deutschland Dresden nach Messerattacke | Verdacht islamistischer Tat](https://static.dw.com/image/55350544_800.webp)
Bilo je to u februaru 2018. kada je 35-godišnju liječnicu napao njen bivši partner, nanijevši joj 18 uboda nožem. To se desilo u Frankfurtu na Majni. Žena je umrla nakon samo nekoliko minuta na ulici ispred ulaznih vrata. Julia Schäfer, koja je tada bila javni tužilac u Frankfurtu, odmah je pozvana na lice mjesta.
Retrospektivno, kaže ona danas, radilo se o klasičnom slučaju: "Njih dvoje su bili u vezi, razdvojili su se, on ju je neko vrijeme pokušao ubijediti da mu se vrati. Tokom ove faze, kasniji ubica već je počinio djela nasilja. Žrtva je podigla krivičnu prijavu, to je policiji bilo poznato. Postojala je zabrana kontakta i približavanja napadnutoj. Navečer, uoči zločina, napadač je satima čekao svoju bivšu djevojku. Kada ju je presreo a ona mu rekla da je za nju veza gotova i da je ne namjerava nastavljati, izvukao je nož i nanio joj smrtne povrede. "
Svaki dan po jedan pokušaj ubistva žene ili djevojke
Svakog dana u Njemačkoj jedan muškarac pokuša ubiti svoju aktuelnu ili bivšu partnerku. Ubistvo partnera se ne događa preko noći, kaže Julia Schäfer, koja je sada šefica pokrajinskog Ureda za borbu protiv porodičnog nasilja u Ministarstvu pravde u Hessenu. "Često je to jezivi vrhunac porodične drame. Nasilje u porodici započinje vrijeđanjem, ponižavanjem i vršenjem finansijskog pritiska."
Grupe za ženska prava takođe se žale na prikazivanje ubistava u njemačkim medijima. Često su djela ili dramatizirana ili romantizirana pisanjem o "ljubomori" ili "ljubavnim dramama" i "porodičnim tragedijama". Vanessa Bell iz organizacije za ženska prava "Terre des Femmes" naglašava da to utiče na način na koji se razmišlja o ovim zločinima. Svako ubistvo postaje privatna stvar i na njega se više gleda kao na pojedinačan događaj a ne kao problem za društvo u cjelini.
"U Njemačkoj je to još uvijek velika tabu tema", kaže Bell. Statistika obuhvata samo prijavljene slučajeve i one u kojima su počinioci osuđeni. Na primjer, istraživanje na nivou cijele EU iz 2014. godine pokazalo je da se samo jedan od tri slučaja nasilja u porodici prijavljuje policiji.
Ubistvo s predumišljem ili ne?
U slučaju ubistva u Frankfurtu, počinilac je osuđen na doživotni zatvor. U mnogim drugim slučajevima, međutim, sudije u Njemačkoj donose blaže kazne. Često osuđuju počinitelje za ubistvo bez predumišljaja, za koje se daje do deset godina zatvora. Sud obično uzima u obzir sve okolnosti. Događa se da sudija emotivnu situaciju napadača smatra olakšavajućom okolnošću. To implicira da napadač nanosi štetu sebi ubijajući ženu koju voli jer se nalazi u stanju bespomoćne ljubomore.
Mnoge njemačke sudije se pozivaju na presudu Saveznog suda iz 2008. Tada sud nije smatrao da se radi o ubistvu iż niskih pobuda niti o ubistvu na podmukao način - preduvjetima za izricanje kazne za ubistvo. Umjesto toga, sud je utvrdio da je "raskid veze potekao od žrtve i da se optuženi ubistvom lišio onoga što zapravo nije želio izgubiti". Problem s ovom formulacijom, kaže Leonie Steinl iz Njemačkog udruženja žena pravnika, jest taj što ona sadrži jednu vrstu "okrivljavanja žrtve". Presudom se također uvažava argument da je "žena ubijena jer joj počinitelj ne dopušta da ispoštuje princip samoodređenja i vodi nezavisan život". Takav zločin posljedica je "posesivnosti i nepravde, zasnovane na spolu". To je definicija femicida, kaže Steinl - ubistva žene na osnovu njenog spola.
Često se to ne računa kao ubistvo s predumišljajem
Steinl ukazuje na još jedan problem: "Ako muškarac ubije svoju partnericu ili bivšu partnericu zato što ga ona želi napustiti ili ga je već napustila, to bi se trebalo računati kao ubistvo. Jer njegov motiv je posjedovanje žene, a to je povezano sa spolnim određenjem i predstavlja tešku povredu ljudskog dostojanstva".
U osnovi, kaže Steinl, to je isti princip kao u slučaju takozvanih ubistava iz časti, kada djevojke ili žene ubijaju članovi porodice, jer su one svojim ponašanjem tobože ukaljali čast njihove porodice. Patrijarhalno posjedovanje žene odnosi se na oba slučaja: na ubistvo iz časti kao i ubistvo partnera iz ljubomore. "Ali ako pogledamo sudsku praksu", kaže Steinl, "vidimo da su ubistva iz časti u Njemačkoj svrstana u drugi društveni kontekst a kazne su oštrije.
U Njemačkoj je mnogo vjerovatnije da će femicid biti prepoznat kao problem ako se może definirati kao nešto što se ekskluzivno odnosi na vjerske ili etničke manjine. "Pri tome su dvije trećine napadača njemački državljani", kaže Steinl. "Nasilje nad ženama događa se u svim društvenim slojevima i klasama i mora se efikasno spriječiti", kaže Vanessa Bell iz "Terre des Femmes Germany". I pravnica Julia Schäfer kaže da se "nasilje pojavljuje u porodici pojavljuje u svim društvenim slojevima i da to nije pitanje vjere, nacionalnosti ili obrazovanja". "To se tiče svakoga i svako bi trebao da ponudi pomoć umjesto što kaže, to je porodična stvar, to se mene ne tiče."
- pročitajte i ovo: Ubistva iz (ne)časti
Napredak na vidiku
Njemačka je 2018. godine potpisala Istanbulsku konvenciju, prvi pravno obavezujući ugovor na svijetu, kojim se regulira borbu protiv nasilja i sprječavanje nasilja u porodici. Konvencija prepoznaje femicid kao strukturni, društveni problem, koncentrira se na zaštitu žrtava i predlaže mjere koje bi trebale biti ugrađene u njemački pravni sistem.
Naredne godine tim posmatrača će pažljivije ispitati napredak u Njemačkoj. Grupe za ženska prava se nadaju se da će ovo potaknuti usavršavanja sudija i policajaca, proširiti mrežu psiholoških i pravnih savjetovališta za žrtve - ali i skrenuti pažnju na ovu temu u cijeloj zemlji. Uz to bi se broj „sigurnih kuća” odnosno skloništa za žene trebao povećati. Svake godine utočište tu pronađe 16.000 žena. Potrebno je međutim dvostruko više mjesta.
"Njemačka želi biti pionir u borbi protiv rodno zasnovanog nasilja, ali nažalost zaostaje", kaže Leonie Steinl iz Njemačkog udruženja pravnika i zaključuje: "Po ovom pitanju, Njemačka još uvijek može puno naučiti od drugih zemalja.”
Čitajte nas i preko DW-aplikacije za Android