Ljekari protestuju goli
4. maj 2020![Blanke Bedenken](https://static.dw.com/image/53310759_800.webp)
Početkom marta u Njemačkoj je na početku pandemijske krize odlučeno da pacijenti sa lakšim infekcijama disajnih puteva više ne moraju prvo da idu izabranom ljekaru. Dovoljan je telefonski razgovor. Cilj je bio da se rasterete ordinacije i da se spriječi širenje zaraze. Sredinom aprila se planiralo ukidanje tih mjera. „U petak popodne, informisani smo da od ponedjeljka važe stara pravila", kaže Hanes Blankenfeld, koji ima ordinaciju u Minhenu. „To nas je veoma razljutilo. Ko su ljudi sa lakim simptomima infekcije disajnih puteva? To su vjerovatno pacijenti zaraženi koronavirusom".
Oni ne ugrožavaju samo hronične bolesnike koji posjećuju ordinacije. Ljekari su frustrirani i zbog nedostatka zaštitne opreme tokom korona krize.
„Koristimo naše zaštitno odijelo i opremu za pregled pacijenata sa lakim simptomima, koji možda ne bi ni trebali da idu kod ljekara", kaže Blankenfeld.
„Gole sumnje"
Blankenfeld pripada grupi izabranih ljekara opšte prakse, koji su se povezali širom Nemačke. Htjeli su da iskažu svoje negodovanje: „Bilo nam je jasno, ako samo objavimo neko protestno pismo da neće biti velikog odjeka". Uzor im je bio francuski ljekar Alen Kolombje koji je pozirao nag za u svojoj ordinaciji i tako osudio nedostatak zaštitne opreme. Inicijativa „Gole sumnje“ je nastala po uzoru na taj čin. U svojim ordinacijama ili pred njima ljekari se fotografišu goli. Ustvari, skoro goli. Intimni dijelovi tijela su prekriveni ili okrenuti tako da ih objektiv ne može oslikati. Na sajtu inicijative je aluzija na nedostatak zaštitne opreme: „Kada nam nestane i ovo malo što imamo onda ćemo izgledati ovako.“ Ljekari dodaju da su bez zaštite – ranjivi.
Dovitljivi ljekari
Na fotografijama su ljekari duhoviti. Bušilica služi kao produžena ruka da bi se pacijentu sa bezbjedne udaljenosti uzeo bris. Prozirni kišobran je zaštita kroz koju ljekar gleda u pacijentovo grlo. Doktorica koristi svoju kosu umjesto maske.
Minhenski ljekar Hanes Blankenfeld razumije razloge zastoja u distribuciji zaštitne opreme. Napokon, cijeli svijet trenutno ima iste potrebe. Ali nema razumijevanja za to da je nedostatak zaštitne opreme poznat već nedjeljama i kaže da se onda ne može tako ophoditi sa ljekarima. „Zajednički savezni odbor“ kao najveće samoupravno tijelo u njemačkom zdravstvu produžio je ipak važenje pravila da se pacijenti za bolovanje javljaju telefonom. I to retroaktivno. Nije se samo inicijativa „Gole sumnje“ pobunila protiv ukidanja takvog načina ophođenja sa pacijentima, već su protestovala i udruženja ljekara i političari iz različitih stranaka. Ali produžetak važi samo do 18. maja.
„To nije dalekovido planiranje"
Inicijativa time nije zadovoljna. Zahtijeva da ljekari pacijentima s lakšim simptomima mogu prepisati bolovanje telefonom sve do kraja pandemije. „U pandemijskoj situaciji svake dvije nedjelje donositi odluku o produženju, to uošte ne liči na razumno i dalekovido planiranje“, kaže Blankenfeld.
Zavodi za zdravstveno osiguranje su na strani ljekara. Predsjednik jednog od najvećih takvih zavoda DAK, Andreas Štrom, zahtijeva u svom saopštenju da pravilo bude na snazi do kraja juna. Prema anketi, koju je Institut za istraživanje javnog mnenja Forsa sproveo za DAK, pokazalo se da se zaposleni odgovorno odnose prema novim pravilima. Samo jedna desetina ispitanika, koji su se telefonski prijavili za bolovanje, to ne bi učinila da je morala da ode kod ljekara.
Poslodavci se boje zloupotrebe
Poslodavci su zaista bili zabrinuti zbog moguće zloupotrebe ovakvog uzimanja bolovanja. Sredinom aprila još nije bilo jasno da će biti produženja važenja pravila. Tada je Savez njemačkih poslodavaca pozdravio ukidanje ovakvih mjera, saopštivši da je bitno da dođe do postepene normalizacije. Hanes Blankenfeld isto kao i udruženja ljekara pretpostavljaju da je interes poslodavaca u pozadini samo dvonedjeljnog produžetka važenja mjera. Blankenfeld opisuje svoja iskustva iz ordinacije prema kojima ljudi više teže ka tome da odu na posao sa lakim simptomima, nego što olako idu na bolovanje. Ova druga grupa je prema njemu izrazita manjina: „Skandalozno je da nas dovode u ovu situaciju samo iz straha da bi moglo da bude puno odlazaka na bolovanje", kaže Blankenfeld.
Odjek, na koji je širom sveta naišla inicijativa „Gole sumnje", iznenadila je i Blankenfelda. Do sada je na sajtu postavljeno 50 fotografija. Ali ljekari koji su članovi inicijative ne žele da ih redukuju na fotografije , oni žele i da se čuje njihov glas. „Hoćemo da i mi ljude vodimo kroz krizu. Želimo da zaštitimo naše pacijente. Hoćemo da budemo u stanju da radimo kako bismo zajednički prevazišli krizu“, kaže Blankenfeld.
Ljekarima je potrebna materjalna podrška u obliku zaštitnih odijela. Ali i politička podrška, da ne dođe do pogrešnih odluka koje „u bazi nepotrebno izazivaju još veći haos“.