Pet pitanja uoči Zimskih olimpijskih igara u Pekingu
3. februar 2022![China I Vor den Olympischen Spielen in Peking 2022 I Olympiaturm](https://static.dw.com/image/60623743_800.webp)
1. Ko učestvuje na Zimskim olimpijskim igrama?
U Pekingu će se za medalje boriti oko 2.900 sportistkinja i sportista iz više od 90 nacionalnih saveza. Među njima je i 149 sportistkinja i sportista iz Njemačke. Najstarija učesnica Olimpijskih igara je 49-godišnja Klaudija Pehštajn. Za njemačku predstavnicu u brzom klizanju to će biti osme Olimpijske igre.
Do kraja Igara, 20. februara, predstoji 109 takmičenja – sedam više nego na Zimskim olimpijskim igrama 2018. godine u Pjongčangu. Razlog za to su mješovita takmičenja koja su nedavno uvrštena u program, na primjer u skijaškim skokovima, brzom klizanju na kratkim stazama i u snoubordu. Takođe, bob je dobio disciplinu monobob za žene.
Za razliku od Ljetnjih olimpijskih igara, velikih zvijezda nema mnogo. Među njima su definitivno američka alpska skijašica Mikaela Šifrin i aktuelni olimpijski šampion u umjetničkom klizanju, Hanju Juzuru iz Japana. Izuzetna sportistkinja je i holandska brza klizačica Iren Vist. Od sportista iz Njemačke najveća očekivanja su od Feliksa Loha i Natalije Gajzenberger u sankanju i Frankčeska Fridriha u bobu.
Bosnu i Hercegovinu äe u Pekingu zastupati šest sportistkinja i sportista: Elvedina Muzaferija, Emir Lokmić, Esma Alić (alpsko skijanje), Sanja Kusmuk i Strahinja Erić (skijaško trčanje) i sankaš Mirza Nikolajev.
2. Gdje se održavaju takmičenja?
Takmičenja su raspoređena na tri lokacije: Peking, Jancin i Džangđakou. U glavnom gradu se održavaju takmičenja u hokeju, brzom klizanju, brzom klizanju na kratkim stazama, umjetničkom klizanju i karlingu. Ponovo će biti korišćene neke od hala Ljetnjih olimpijskih igara iz 2008. godine, dok je hala za brzo klizanje nova. Takmičenje u snoubordu i skijanju slobodnim stilom biće održano na posebno zanimljivom mjestu, u nekadašnjoj industrijskoj zoni.
Oni koji se nadmeću u alpskom skijanju, bobu i sankanju, moraće da putuju oko 75 kilometara sjeveroistočno od olimpijskog sela, do Jancina. Tamo su novoizgrađena bob staza i novoizgrađene skijaške staze. U Džangđakouu, na oko 180 kilometara od Pekinga, biće održana takmičenja u snoubordu, skijanju slobodnim stilom, kao i biatlonu, skijaškom trčanju, skijaškim skokovima i nordijskoj kombinaciji.
Peking, Jancin i Džangđakou su povezani novom, brzom željezničkom prugom. S obzirom na to da na sve tri lokacije čak i zimi nema dovoljno snijega, Zimske olimpijske igre će po prvi put biti održane u potpunosti na vještačkom snijegu. Pored toga, Jancin i Džangđakou se nalaze u rezervatu prirode, čija je površina za potrebe Olimpijskih igara smanjena za skoro četvrtinu.
3. Kakva je epidemiološka situacija u Pekingu?
Organizatori preduzimaju sve kako bi obezbijedili „nesmetan tok Zimskih olimpijskih igara“. Deo striktne strategije „bez-kovida“ su masovna testiranja, ograničavanje kontakata i zatvaranje dijelova grada ili čak čitavih milionskih gradova. Prije i po dolasku svi moraju biti testirani i smiju da se kreću samo unutar „zatvorenih krugova“. Obavezna su dnevna PCR-testiranja, a rezultati moraju da se učitaju u zvaničnu aplikaciju „My2022“, zajedno sa podacima o tjelesnoj temperaturi i opštem zdravstvenom stanju.
Ta aplikacija već je bila na meti kritika zbog zabrinutosti za zaštitu podataka o čemu je i DW izvještavao. Postojala je zabrinutost i zbog mogućih manipulacija sa testovima i graničnim vrijednostima. Svako ko je pozitivan mora u desetodnevni karantin, ali on može biti skraćen sa dva negativna testa u razmaku od najmanje 24 sata.
Bezbjednost i zdravlje učesnika su naš glavni prioritet“, ponovio je u utorak novinarima Džao Vejdong, portparol Pekinškog organizacionog komiteta (BOC). Međutim, Kinezi nisu uspjeli da ostvare cilj da spriječe dolazak omikron-varijante u zemlju.
I pored strogih mjera, sportske manifestacije će biti održane pred publikom. Broj posjetilaca iz Kine će biti ograničen, publike iz inostranstva neće biti. U januaru je obustavljena i prodaja karata.
4. Koliko ima politike na Olimpijskim igrama u Pekingu?
O mjestu održavanja Zimskih olimpijskih igara već dugo se nije sa toliko kritika raspravljalo kao sada. Zapravo, posljednji put se to dogodilo kada je kineska prestonica bila domaćin Ljetnjih olimpijskih igara 2008. godine.
U to vrijeme postojala je nada da bi olimpijske igre mogle da doprinesu političkim promjenama i otvaranju zemlje. To se, međutim, nije desilo. Naprotiv, kineski politički sistem trenutno je restriktivniji nego ikad: sistematsko ugnjetavanje Ujgura i Tibetanaca, gušenje opozicije u Hongkongu, širenje nadzora u čitavoj zemlji i slučaj teniserke Peng Šuai – zbog kršenja ljudskih prava neke države su odlučile da diplomatski bojkotuju Igre, poput SAD, Velike Britanije i Japana. Vodeći političari i diplomate tih zemalja neće prisustvovati takmičenjima. Iako se njemačka vlada zvanično nije priključila tom bojkotu, ni kancelar Olaf Šolc, ni drugi članovi vlade, ni predsjednik Frank-Valter Štajnmajer neće otputovati u Peking.
Dolazak je, međutim, najavio ruski predsjednik Vladimir Putin – iako je Rusija isključena iz takmičenja. Zbog afere s dopingom na Zimskim olimpijskim igrama u Sočiju, u koju je bila uključena i sama država, predstavnici iz Rusije se takmiče kao „neutralni sportisti“, pod olimpijskom zastavom. Putinu je dozvoljeno da dođe samo zato što ga je zvanično pozvao kineski predsjednik Si Đinping.
5. Da li sportistkinje i sportisti smiju da daju političke izjave?
„Svaka izjava ili ponašanje koje narušava olimpijski duh, a prije svega krši kineske zakone i propise, imaće posljedice“, upozorio je član BOC Jang Šu. Međunarodni olimpijski komitet (MOK) ukazuje na svoju Olimpijsku povelju, u kojoj stoji da su političke izjave na konferencijama za štampu, u intervjuima ili putem društvenih medija dozvoljene, ali da im nije mjesto na takmičenjima ili dodjelama medalja. Pored toga, postojala je i napomena da se poštuju „važeći zakoni“, ali nije precizirano šta bi to trebalo da znači.
Stoga je pod velikim znakom pitanja da li će se neki sportista zaista usuditi da javno kritikuje političku situaciju u Kini. U svakom slučaju, udruženje „Atlete Njemačke“ to ne savjetuje, s obzirom na nedostatak podrške MOK. Dirk Šimelfenig, šef njemačkog olimpijskog tima, u intervjuu za javni servis ZDF kaže: „Imamo igre s dva neizvesna faktora. Jedan faktor je korona, a drugi Kina."
Pratite nas i na Facebooku, na Twitteru, na YouTube, kao i na našem nalogu na Instagramu.