Slučaj Štefice Galić: pretučena ili tučnjava?
19. juli 2012![Štefica Galić](https://static.dw.com/image/16110637_800.webp)
„Štefica Galić napadnuta je sinoć (18.7.) dok je šetala od svoje kuće prema samostanu Humac. Odjednom se dogodila jedna nevjerojatna situacija, sva svijetla su se ugasila, zavjese spustile i izletjele su dvije žene. Jedna od tih žena je brutalno na nju nasrnula. To je neka gospođa Vera iz neke boračke organizacije i brutalno ju pretukla. Udarala ju 20 puta cipelom, papučom, dok se nije umorila“, kazao je Anel Bahtijar, novinar portala tacno.net.
Bahtijar kaže kako je Štefica Galić u jako lošem stanju i ne želi govoriti za medije. Nedostupna nam je bila i Vera Dedić, druga akterica sinoćnjeg događaja, koja nije odgovarala na telefonske pozive.
Neđo Galić je izvlačio Bošnjake iz logora
U policiji, međutim, imaju drugačiju verziju sinoćnjeg događaja od one koju nam je ispričao Bahtijar. „Sinoć iza 22 sata, na Trgu Sv. Ante u Ljubuškom, dogodio se prekršaj protiv javnog reda i mira u kojem su sudjelovale dvije ženske osobe. Naime, u 22:30 sata Policijska uprava Ljubuški zaprimila je prijavu da su, zbog lakših tjelesnih ozljeda zadobivenih u tuči, u Domu zdravlja Ljubuški medicinsku pomoć zatražile Š. G. (49) iz Ljubuškog i V. D. (56) s Humca. Policijski službenici PU Ljubuški sinoć su uzeli izjave od Š. G. (49) te od V. D. (56), a u tijeku je uzimanje izjava od svjedoka,“ izjavio je za DW glasnogovornik Uprave policije Zapadnohercegovačke županije Damir Čutura. Dodao je kako će, nakon utvrđivanja prekršajne odgovornosti, Policijska uprava Ljubuški uručit prekršajni nalog „prekršajno odgovornoj osobi ili osobama“.
Film "Neđo od Ljubuškog", autorice Svetlane Broz, koji je premijerno prikazan u ponedjeljak navečer u Ljubuškom, posvećen je Nedeljku Galiću, koji je tijekom ratne 1993. godine zajedno sa suprugom na osnovu, krivotvorenih garantnih pisama, uspio više stotina svojih sugrađana Bošnjaka spasiti iz logora Heliodrom. O tome u filmu, uz ostale, svjedoči njegova supruga Štefica: „Kad su odvodili Bošnjake na 'Heliodrom', Neđo je otišao u stožer i rekao: ljudi nemojte ovo činiti, ovo je zločin. Jedan mu je rekao: 'Neće nama Hrvatima komunisti određivati s kim ćemo živjeti. Štitiš balije, hoćeš li i ti s njima.' Nismo znali što činiti, što raditi. U jednom trenu, jedna žena iz Stoca je iz Njemačke poslala garantno pismo nekom od ljudi koji su već bili na heliodromu, netko im je rekao da bi s tom garancijom mogli izaći, ta žena je poslala garantno pismo na naš faks. Poslije toga, stiglo je još garantnih pisama. No, ne svakom. Žene su čekale pred našim uredom i bilo nam je žao onih kojima nije stiglo pismo. I onda smo se dosjetili da krivotvorimo garantna pisma i tako smo izvodili jednog po jednog s 'Heliodroma'.“
Branitelji: film prikazuje cijeli ljubuški kraj kao fašistički
Dvadesetak pripadnika braniteljskih udruga prosvjedovali su ispred Gradske vijećnice u Ljubuškom protiv prikazivanja filma tvrdeći kako film zloupotrebljava ljudsku gestu pokojnog Galića, prikazujući cijeli ljubuški kraj kao fašistički. Među prosvjednicima bila je i Vera Dedić, navodna akterica sinoćnjeg incidenta.
„Hvala bogu da se nije prolila krv. Politika Ljubuškog kraja pozvala vas je i dogovorila s vama da u miru napustite, da prodate što možete i odete da će vam se sačuvati kuće. Sve kuće u Ljubuškom su sačuvane. Oni su se vratili. Svi su povratili svoju imovinu. Da li je dobila povrat imovine srednja Bosna ,Vareš? Živjela sam u Varešu. Žao mi je što je ovaj film snimljen pod vodstvom unuke Tita, kopamo iskopine iza zgrade općine, kosti tražimo poginulih naših iza onog rata. Moj otac je bio politički zatvorenik, bila sam obilježeno dijete. Draga djeco muslimani, nemojte misliti da su Hrvati protiv vas, a ne želim da i moja unučad kažu da su oni zločinci nad muslimanima u Ljubuškom, ne. Ovo je podlo, ovo je nečije maslo“, kazala je Vera Dedić na prosvjednom skupu.
Nedjeljku Galiću, koji je umro 17. listopada 2010. godine, i sahranjen u mostarskom groblju Sutina, posthumno je dodijeljena nagrada "Duško Kondor" za građansku hrabrost.
Autor: Milan Šutalo
Odgovorna urednica: Marina Martinović