Deutsch-französische Lösungen für Europa
10. januar 2012![Merkel i Sarkozi u Berlinu](https://static.dw.com/image/15654745_800.webp)
U evropskoj finansijskoj politici, Njemačka i Francuska ostaju jedinstvene. I ovoga puta je susret zvaničnika ovih evropskih zemalja trebalo da ukaže na to da vodeća uloga u Evropskoj uniji ostaje u rukama Berlina i Pariza - i u 2012. godini.
"To je ambiciozan, ali ostvariv cilj - da se naša zajednička valuta ojača", poručila je kancelarka Merkel. "Mi vjerujemo u evro i Evropu", dodao je Sarkozi. Situacija je prilično napeta, ali Merkel i Sarkozi tragaju za održivim rješenjem kako bi se povratilo povjerenje tržišta i ostvario privredni rast u EU.
Nijedna zemlja ne bi trebalo da se povuče iz evro-zone, smatra njemačka kancelarka, osvrnuvši se na prilike u Grčkoj, koja bez pomoći EU i drugih finansijskih institucija ne bi izbjegla bankrot. "Grčka treba da dobije šansu, ali bi to trebalo da bude jedinstven slučaj." Francuski predsjednik se na riječi Angele Merkel nadovezao kratko, ali na njemačkom, izgovorivši "genau" (upravo tako), što je u konferencijskoj sali izazvalo smijeh.
Novi sporazum za veću stabilnosti
Susret Merkel-Sarkozi u Berlinu dio je priprema za predstojeći Samit EU, planiran za kraj januara, a na kojem se očekuje donošenje važnih odluka. Novi sporazum bi trebalo da ojača, kako je u posljednje vrijeme naglašavaju, "fiskalnu uniju“. U praksi bi to trebalo da znači: veća budžetska disciplina i kazne za one koji se pravila ne budu držali. "Zadovoljavajuće je u kojoj mjeri se pregovori o fiskalnom paktu odvijaju", rekla je predsjednica njemačke vlade.
Njemačka i Francuska u potpunosti stoje iza jednog takvog sporazuma. Drugim riječima, plan Merkel-Sarkozi podrazumijeva izmjenu načelnih Sporazuma EU, čemu se protivi Velika Britanija. Pa ipak, postoji rješenje u vidu međudržavnih sporazuma koji ne bi bili obavezujući. Na potpisivanje jednog takvog dokumenta ili ne, odlučuje se svaka država članica Unije ponaosob.
Francuska "na čelu" kolone
Francuski predsjednik Nikola Sarkozi zalaže se pored ostalog i za uvođenje poreza na transakcije. Ali Pariz nema namjeru da čeka na izjašnjavanje drugih o toj inicijativi. Već u februaru francuska vlada usvojiće zakon koji će naplatu takvog poreza i omogućiti. Doduše, o tome zakonu trebalo bi da se izjasni i francuski parlament. Sarkozi ne vidi potrebu za velikom diskusijom o ovoj temi, jer kako kaže "ne vidi razlog da se oporezuje kupovina stana ili najobičnija kupovina namirnica, a ne i finansijske transakcije". "Smatram da je to dobra inicijativa, koja će Francuskoj, prema svemu sudeći, obezbijediti mjesto na čelu kolone", prokomentarisala je kancelarka Merkel.
Za razliku od Nikole Sarkozija, pred kojim su izbori u aprilu, Evropska komisija nije pod pritiskom. Brisel će u narednom periodu upriličiti konsultacije sa svih 27 članica Evropske unije, ne bi li porez na finansijske transakcije zaživio na kompletnom tržištu. Ukoliko u tome ne uspije, postoji plan B: uvođenje poreza unutar evro-zone, dakle bez Velike Britanije. Međutim, na tu opciju Angela Merkel odreagovala je suzdržano. Rekla je da u Berlinu za plan B za sada ne postoji saglasnost.
Autori: Nina Werkhäuser / Jakov Leon
Odgovorna urednica: Marina Martinović