Westerwelleova balkanska misija
27. august 2010![](https://static.dw.com/image/5948669_800.webp)
List Osnabrücker Zeitung piše: "Kakvo dejstvo ima Westerwelleova dobronamjerna opomena za više umjerenosti u Srbiji – isto kao i u Bosni i na Kosovu se može predvidjeti. Na to ministar međutim ne može utjecati. Odgovornost je više na EU kojoj i 15 godina nakon završetka rata u Bosni i Hercegovini nedostaje odlučnosti, ciljeva i perspektiva da bi cijeli region pridobila da pristane na vladavinu prava i međusobnu saradnju. EU u međuvremenu mora paziti da ponovo ne izgubi inicijativu na Balkanu. Time bi izgubila plodove dugogodišnjih finasijskih političkih i vojnih napora. Način na koji zvuče riječi njemačkog šefa diplomatije pokazuje koliko blizu je još ova opasnost,“ piše list Osnabrücker Zeitung.
Sopstveno profiliranje
"Ministar vanjskih poslova u sopstvenoj misiji", piše list Berliner Zeitung:
„Nekoliko minuta se u četvrtak činilo da se Guido Westerwelle vječnim cjepidlakama želi dokazati - onima koji mu prebacuju da glumi ministra vanjskih poslova i da je preuzeo ovu funkciju samo zato što je željan prestiža. Westerewelle je pred nekoliko stotina studenata u Beogradu govorio o globalizaciji, Evropskoj uniji, šansama mladih u Srbiji...
Govorio je o tome da Srbija problem s Kosovom mora riješiti mirnim putem. Na svom prvom dužem službenom putu, Westerwelle želi konačno poboljšati svoj vanjskopolitički profil. Tako se bar čini sudeći po njegovoj retorici.
Međutim, nakon susreta sa Westerwelleom je srbijanski ministar vanjskih poslova Vuk Jeremić jasno stavio do znanja da njegova vlada i dalje ne želi priznati nezavisnost Kosova. Mukotrpni pregovori se dakle nastavljaju. To je najvjerovatnije i najteži dio vanjskopolitičkog profiliranja Westerwellea“, piše Berliner Zeitung.
Popis će biti skup
Njemački listovi danas se bave i temom popisa stanovništva u Njemačkoj naredne godine.List Mitteldeutsche Zeitung piše:
„Popis stanovništva je skup, nepotreban i predstavlja drskost. Popis će koštati, kako se procjenjuje, 710 miliona eura. Podaci koji se traže najvećim dijelom poznati su državi, jer se nalaze u prijavama boravka. Sramotno je što će građani dobiti identifikacioni broj koji će se čuvati četiri godine. Upravo je to zabranio Ustavni sud 1983. godine. Možda bi se to moglo i prihvatiti kada bi učešće u popisu bilo dobrovoljno kao prilikom prikupljanja drugih statističkih podataka. Međutim, u ovom slučaju predviđena je kazna do 2.000 eura ako se ne odgovori na pitanja popisivača. To je prinuda od strane države koja izaziva građansku neposlušnost i mogla bi dovesti do toga da veliki broj ispitanika da lažne podatke“, piše list „Mitteldeutsche Zeitung“.
Autor: Belma Fazlagić-Šestić
Odg. urednik: Mehmed Smajić