Zatvori u Iranu: kako režim muči demonstrante
2. februar 2023![](https://static.dw.com/image/63552553_800.webp)
Laleh Salavi se upravo s prijateljicom vraćala s tečaja gitare kad je naišla na skupinu žena koja je demonstrirala protiv iranskog režima. Dvije djevojke su se pridružile pjevajući s njima kad se iznenada pojavila policija, okružila ih i uhitila. Laleh je morala predati svoj mobilni telefon, oči su joj svezane – a četiri sata kasnije teško je traumatizirana. To je nekoliko tjedana kasnije Laleh (ime promijenjeno zbog sigurnosnih razloga) ispričala u razgovoru za njemačke medije NDR, WDR i Süddeutsche Zeitung (SZ).
U policijskoj postaji je doživjela da su i mladići dovedeni u prostoriju za saslušavanje. Mladići su morali leći na pod, a onda su ih tukli. Nakon toga su na red došle Laleh i njezina prijateljica. Više muškaraca je, pretpostavlja Laleh kasnije, tuklo i nju i ozlijedilo ju elektrošokerima. Malo kasnije joj je poplavila cijela desna noga.
Elektrošokerima žele izazvati strah
Na saslušanju joj je prijećeno da će ju tući šef ako bude lagala. Noć ranije ona je pripremila nekoliko letaka kako bi ljude potakla da se pridruže prosvjedima. Nekoliko letaka je imala u torbi i kad je završila u zatvoru. U trenutku kad ju nisu promatrali ona ih je navodno pojela. „Nakon saslušanja smo sjedile tamo, a oni su iza naših leđa mahali elektrošokerima, da nas uplaše", kaže ona u razgovoru s reporterima. „Pritom su se smijali."
Usred noći su Laleh i njezina prijateljica mogle napustiti policijsku postaju. Od tada ona nije uzela gitaru u ruke, u školi je postala lošija. „Prvoga tjedna je svakog dana plakala, uvijek u ono vrijeme kad je uhićena", kaže njezin otac.
Teško zlostavljanje
Unatoč tomu ona će opet ići na prosvjede, ako ulice budu pune ljudi, kaže Laleh Salavi. „Jer smo mi generacija koja želi slobodu. Tako hrabra kao mi nije bila ni jedna generacija prije nas." Prosvjede je izazvala smrt Kurdinje Jine Mahse Amini u policijskoj postaji, koju je uhitila policija za moral, jer nije po propisima svezala muslimansku maramu. U policijskoj postaji njoj je pozlilo i kasnije je umrla.
Kao i s Laleh Salavi reporteri njemačkih medija su proteklih tjedana razgovarali s petnaestak Iranki i Iranaca koji su bili uhićeni od početka prosvjeda. Mnogi od njih pričaju o još brutalnijem zlostavljanju. Svi s kojima su reporteri razgovarali su, po vlastitim navodima, u međuvremenu pušteni bilo uz plaćanje kaucije, bilo uvjetno, i gotovo svi su još uvijek u Iranu.
Velik dio njih priča da su prilikom uhićenja ili saslušanja udarani palicama ili šakama, više njih kaže da su im kosti slomljene. Većina demonstranata s kojima su razgovarali reporteri njemačkih medija priča da su im za vrijeme saslušanja oči bile svezane. Jedan od njih priča da su on i kolege koji su skupa s njim uhićeni morali klečati svezanih očiju 24 sata. Tko se pomaknuo dobivao je batine.
Prijetnja smrtnom kaznom
Pored fizičkog maltretiranja Iranci pričaju da su i psihički zastrašivani. Prijetili su im smrtnom kaznom ili silovanjem, elektrošokerima i batinama. Neki od uhićenih pričaju da su protiv svoje volje dobivali neke lijekove.
Uhićenici pričaju osim toga kako su doživjeli da se ljude bičuje po golim tabanima, da ih se bičuje plastičnim crijevima za vodu ili muči elektrošokerima. „Ti čuješ jaukanje", kaže jedan mladić, „kako bi se uplašio i sve priznao." U tri slučaja bilo je seksualnog nasilja. Ljudi su bili vezani za namještaj i silovani gumenim palicama ili elektrošokerima.
Svi Iranci pričaju da su im oduzeti mobilni telefoni i prijenosna računala, često već prilikom uhićenja. U zatvoru su im prijetili ili ih mučili da otkriju svoju zaporku za otvaranje mobilnog telefona ili računala. Onda su im pokazali otisnute postove s društvenih mreža, s WhatsAppa ili Instagrama. Jednoj uhićenici je policija pokazala i fotografije njezine rodbine s demonstracije protiv iranskog režima u Berlinu.
Nitko od uhićenih nije dobio pomoć odvjetnika. Često obitelji danima nisu obaviještene o uhićenju. „Imali su opći nalog o uhićenju, bez imena. Kad sam pitala 'Gdje tu stoji moje ime' odgovorili su 'Ovaj papir je dovoljan da uhitimo 80 milijuna Iranaca'", priča jedna uhićena Iranka iz Teherana.
Bivši čuvar u zatvoru potvrđuje mučenja
Tvrdnje uhićenih demonstranata potvrdio je i jedan bivši čuvar u zatvoru, koji je pobjegao i s kojim su reporteri NDR-a, WDR-a i SZ-a razgovarali u Njemačkoj. PO vlastitim navodima on je više od deset godina radio u više iranskih zatvora – i nakon početka prosvjeda. To potvrđuje njegova službena iskaznica i obračuni plaća.
On potvrđuje navode o mučenju zatvorenika. Više puta dnevno su ljudi u zatvorima bičevani. Njegove kolege su za mučenje koristili i papreni sprej, palice ili elektrošokere. Na svom mobilnom telefonu on pokazuje formular koji čuvari moraju ispuniti, s imenom zatvorenika, brojem udaraca bičem koji su dobili i otiskom prsta zatvorenika.
„Kod prosvjednika se jednostavno htjelo da se loše osjećaju, zato su mučeni", kaže on. „Nemajte milosti", bila je uputa uprave zatvora. Obitelji nisu obaviještene, ljudi su morali spavati u tankoj zatvoreničkoj odjeći u hladnim prostorijama, na betonskom podu, pored vlastitih fekalija. Nakon nekog vremena on to više nije izdržao pa je pobjegao, priča bivši zatvorski čuvar.
Ministarstvo vanjskih poslova ima indicije o mučenju
Od početka prosvjeda u rujnu 2022. novinarima je jako teško provjeriti izjave iz Irana. Reporteri sustavno provjeravaju izjave sugovornika i mogli su brojne tvrdnje usporediti s javno dostupnim informacijama i zemljopisnim podacima. Tvrdnje se poklapaju i s uvjetima u iranskim zatvorima koje su proteklih godina opisali zatvorenici. Osim toga reporteri su za većinu opisanih slučajeva mogli vidjeti sudske i zatvorske dokumente, kao i fotografije, videe i medicinsku dokumentaciju. Na temelju toga i izvještaja rodbine, prijatelja ili liječnika koji su liječili neke uhićenike, izjave sugovornika izgledaju istinite.
I izvještaj Saveznog ministarstva vanjskih poslova od kraja studenoga potvrđuje spoznaje novinarskog istraživanja. Po njemu ima „puno izvještaja priznanjima iznuđenim mučenjem i psihičkim pritiskom". Osim toga kaže se da su „psihičko i fizičko zlostavljanje te neljudsko postupanje kod saslušanja i u zatvorima" uobičajeni u Iranu kod političkih zatvorenika.
Jedna glasnogovornica Ministarstva je na upit izjavila: „Strahovita iskustva koja navode pogođeni poklapaju se s izvještajima koji su poznati i Saveznom ministarstvu vanjskih poslova." Uz već postojeće sankcije provjeravaju se i druge mjere, kaže ta glasnogovornica. Iransko veleposlanstvo u Njemačkoj i iransko ministarstvo vanjskih poslova nisu odgovorili na upit.
aj/tagesschau.de
Pratite nas i na Facebooku, preko Twittera, na Youtubeu, kao i na Instagramu