Špedicija: gdje je zapelo s elektro-kamionima?
10. travnja 2024![Dva električna kamion, na prvom piše 100 posto električni](https://static.dw.com/image/63391950_800.webp)
Prelazak s kamiona koje pokreću fosilna goriva, odnosno motori s unutarnjim izgaranjem na e-kamione je zapeo i prije nego što je zapravo počeo. To je problem i za saveznu vladu u Berlinu, jer to znači da postoje sve manje šanse da se u sektoru gospodarskih vozila do 2030. za više od 40 % reducira emisija CO2 (u odnosu na 1990. godinu) – što je proklamirani cilj semafor-koalicije.
Po navodima Saveznog udruženja cestovnog prijevoza tereta i logistike (BGL), svaki dan na njemačkim prometnicama protutnji 800.000 kamiona, odnosno teretnih vozila nosivosti preko 7,5 tona. Među njima je koncem prošle godine, kako je priopćio BGL, bilo samo 475 vozila na električni pogon. Udio e-teretnjaka u ukupnoj floti teretnih vozila u Njemačkoj iznosi dakle manje od 1 posto. Većina vozila i dalje koristi dizel gorivo. A u međuvremenu neki proizvođači u svom asortimanu imaju i elektro-kamione dosega i do 500 kilometara. Ono što nedostaje, a to često kritiziraju proizvođači i špediteri, prije svega je adekvatna infrastruktura punionica za e-vozila.
Skupi e-kamioni
Ideja vodilja njegove branše, kako je u intervjuu za list Westdeutsche Allgemeine Zeitung (WAZ) rekao šef Uprave tržišnog lidera, tvrtke Daimler Truck, Martin Daum, glasi: „Kamion se ne vozi iz gušta. Radi se o tome da se robu efikasno transportira s jednog na drugo mjesto." A to se, kaže on, mora isplatiti: "I zato elektro-kamioni u ukupnoj kalkulaciji ne smiju biti skuplji od dizelaša."
Električni novi kamioni trenutno koštaju i više od 300.000 eura, što znači da je nabavna cijena znatno veća od konvencionalnih dizel-kamiona, koje se može nabaviti po cijeni od 100.000 eura naviše. Nakon što je savezna vlada zbog proračunske štednje odustala od programa subvencioniranja e-vozila, špediteri su postali još rezerviraniji po pitanju tranzicije svog voznog parka, odnosno zamjene klasičnih vozila na fosilno gorivo modernijim, odnosno e-modelima.
„Ako pođemo od trostruko veće cijene za e-teretnjake u odnosu na dizelaše, odnosno od prosječne marže od 0,1 do tri posto, nema te srednje velike firme koja si može priuštiti prelazak na ekološki povoljnije pogone", rezimira Dirk Engelhardt, šef BGL-a. Po pitanju cijena se u dogledno vrijeme može očekivati promjene, jer i u tom segmentu, kao i na tržištu osobnih vozila, kineski proizvođači poput BYD-a osvajaju sve veći dio tržišnog „kolača".
Za Karin Radström, članicu Uprave Daimler-Truck Holding AG, uopće nema sumnje da je za zelenu tranziciju „potrebna široka mreža infrastrukture punionica za vozila na električni pogon ili na vodik". Ili kako to formulira Engelhardt u ime Uprave BGL-a: „Kakve koristi špediter ima ako kupi e-kamion, a ne može napuniti bateriju."
Zajedničkim priopćenjem su BGL, Savezno udruženje špeditera i logistike (DSLV) te proizvođači vozila Daimler Truck i MAN zahtijevali instaliranje najmanje 10.000 javno dostupnih punktova za punjenje baterija e-kamiona, uključujući 4.000 takozvanih Mega-Chargera. To su punktovi na kojima se baterije za e-kamione mogu kompletno napuniti u roku od 45 minuta. U špediterskim vodama naime vrijedi moto „vrijeme je novac". Električni kamioni se trenutno pune uglavnom preko noći, na parkiralištima samih špedicija. Taj proces traje i do osam sati po vozilu.
Zelena struja
S obzirom na probleme oko infrastrukture nikoga zapravo ne čudi da zelena tranzicija u sektoru teretnog prometa ne napreduje baš glatko. Problem je i način na koji se proizvodi struju potrebnu za e-kamione. U kontekstu zaštite klime Martin Daum iz Daimler Truck upozorava: „Elektrifikacija nam pomaže samo ako se za pogon kamiona koristi obnovljiva energija." A šef BGL-a Engelhardt dodaje: "E-kamioni su dobri za klimu samo onda kada ih se puni zelenom energijom."
Samo za cestovni promet, kako je izračunao Dirk Engelhardt, za to bi bilo potrebno teoretski oko 188.000 vjetroturbina. „To je ogroman izazov kada imamo na umu da trenutno u zemlji postoji oko 28.000 vjetroturbina." Klimi se, kako napominje šef BGL-a, nikako ne pomaže korištenjem struje za kamione koju se dobije uz pomoć mrkog ugljena ili uvezene nuklearne struje.