Borba Berlinčana protiv špekulanata
28. rujna 2020![Deutschland | Mieterprotest | Plakat](https://static.dw.com/image/48226305_800.webp)
Ovo je najveća investicija u berlinske nekretnine otkako je Senat grada-savezne pokrajine uveo mjeru kojom se onemogućuje proizvoljno podizanje stanarine: švedska kompanija Heimstaden Bostad, iza koje stoji norveški milijarder, koji je u javnosti poznat i kao ljubitelj ekstremnih sportova, Ivar Tollefsen, najavila je početkom tjedna kako namjerava kupiti 130 stambenih zgrada u Berlinu s 3.902 stana, 208 poslovnih prostora i 321 parkirnim mjestom. Sve to za 830 milijuna eura.
Pobuna protiv investitora
Na ljutitu reakciju nije trebalo dugo čekati. Jedan dio građana Berlina je u vječitom sukobu s ulagačima u sektoru nekretnina. Razlog: cijene stanarina u gradu su posljednjih desetak godina doslovce eksplodirale. Situacija je slična i u drugim njemačkim i europskim gradovima ali je problematično to što je cijena stanovanja u Berlinu uvijek bila mnogo niža shodno činjenici da su Berlinčani uvijek zarađivali manje od njemačkog prosjeka. Sada se taj raskorak osjetno povećao.
Stanovnici objekata koje namjerava kupiti norveški milijarder su se već pobunili i od gradskih vlasti traže da iskoriste pravo prednosti pri kupnji.To je opcija gradovima kada se radi o dijelovima grada u kojima vlada specijalna zaštite stanara četvrti. No, kako za DW kaže savjetnik gradske četvrti Ephraim Gothe, dvije od zgrada koje Heimstaden Bostad želi kupiti su u četvrti Mitte koja ne spada u tzv. područja sa zaštićenim stanarima. Investitor osim toga može grad "izbaciti" iz igre ako potpiše izjavu u kojoj se obvezuje da će štititi prava stanara.
Po mjeri mušterija
Poduzeće Heimstaden Bostad jamči da je njegov poslovni model "orijentiran prema klijentima". "Mi imamo dugoročne planove. Nikad ne kupujemo kako bi skuplje prodali. Naprotiv mi investiramo u naše objekte i surađujemo sa stanarima, političkim čimbenicima i zajednicama na stvaranju ugodnih i održivih četvrti za berlinsko tržište," rekao je za DW Patrik Hall, direktor ove kompanije. Za njih je ova kupovina nešto poput ulaza na njemačko tržište. Tvrtka posjeduje stanove diljem Europe i do sada, kako kažu, nije bilo sukoba sa stanarima
No mnogi stanari su sumnjičavi unatoč uvjeravanjima kompanije. "To su samo prazne riječi u koje se ne možemo pouzdati", kaže Jagna Andreson iz inicijative "Fünf Häuser" („Pet kuća") i govori o iskustvima stanara kuća u vlasništvu ove kompanije u Oslu i Malmöu koji tvrde da se ovaj vlasnik baš ne brine kada je u pitanju održavanje zgrada. Ona već priprema prosvjede i nastoji animirati stanare ostalih kuća.No za sada je poznato samo 16 kuća koje Heimstaden Bostad namjerava kupiti.
Savjetnik Gothe razumije zabrinutost stanara i kaže kako je kompanija u prošlosti u nekoliko navrata kupovala, renovirala i odmah po većoj cijeni dalje prodavala objekte. Probleme potvrđuje i nedavna odluka jednog suda u Oslu koji je spriječio nove transakcije i kompniju natjerao da objekte proda natrag gradu i to po cijeni po kojoj ih je i kupila.
Investitori su strpljivi
Iako trenutne regulacija tržišta nekretnina u Berlinu ne pogoduje vlasnicima stanova, mnogi vjeruju da ulagači poput Heimstaden Bostada samo žele dobiti na vremenu. "Oni će pričekati da istekne petogodišnji rok tijekom kojeg vrijede nova pravila pa da nakon toga podignu stanarine", kaže Wibke Werner iz Berlinske udruge stanara. U to je uvjeren i Gothe. Werner smatra da već sada treba razmišljati što nakon petogodišnjeg razdoblja koje sada štiti stanare.
Pravilo o zamrzavanju stanarina ionako još nije u potpunosti na snazi zbog toga što Ustavni sud mora odlučiti o njegovoj ustavnosti. Zato se stanovi trenutno izdaju s aktualnim stanarinama uz mogućnost naknadnog plaćanja razlike u stanarinama u slučaju da Ustavni sud poništi zaštitu mjeru.
Za ljude poput Anderson je problematična uopće činjenica što se dopuštaju ovakve velike transakcije na tržištu nekretnina u Berlinu. "Uvijek će biti raskorak u interesima ulagača koji žele ostvariti profit i stanara koji žele stanove koje si mogu priuštiti i koji žele da ih se ostavi na miru", zaključuje.