Izbori u SAD-u: Bushova pobjeda na Floridi se ne zaboravlja
13. listopada 2004![](https://static.dw.com/image/669498_800.webp)
Tko se s prošlih predsjedničkih izbora u Sjedinjenim Američkim Državama iz 2000. godine ne sjeća spornih perforiranih glasačkih listića i kaosa oko rezultata na Floridi? Tek je Vrhovni sud morao odlučiti o ishodu izbora. Do nejasnoća nije došlo samo zbog zatarjelog postupka kod prebrojavanja glasova, nego je zbog birokratske greške onemogućeno da nekoliko desetaka tisuća građana s pravom glasa uopće pristupi biračkim kutijama. Kako se to ne bi ponovilo, promijenjeni su zakoni, ali čini se kako se novi kaos neće moći ni ovoga puta izbjeći. Moglo bi se dogoditi da i ovogodišnji predsjednički izbori ponovno postanu slučaj za suce i odvjetnike.
Prema procjeni američkog Ureda statistiku populacije, na izborima 2000. godine svoje pravo glasovanja nije moglo ostvariti između milijun i pol te tri milijuna američkih građana, bilo da su slučajno bili izbrisani iz biračkih popisa, bilo da su se prijavili na pogrešno biračko mjesto ili jednostavno kompjutori nisu umemorirali njihovo ime. Kako ne bi još jednom došlo do ograničenja biračkoga prava, prije dvije godine je donesen Zakon pod nazivom ”Help America Vote” – pomozite Americi da glasuje. Zakon uz ostalo predviđa da se u svih 50 saveznih država i u više od tri tisuće izbornih okruga širom zemlje na dan izbora osobama koje doduše imaju pravo glasovati, ali zbog, primjerice selidbe, nisu uvedene u lokalne biračke popise, izdaju provizorni birački listići, na kojima će glasovati, a kasnije će se ispitati u gdje su njihova imena službeno uvedena. No i taj postupak izaziva samo ljutnju. Republikanci se boje da bi se ovime do biračkoga prava mogle domoći osobe koje to pravo uopće nemaju. Jedan od onih koji tako razmišljaju je zamjenik guvernera savezne države Maryland, Michael Steel: ”Poduzeti su enormni napori kako bi se registrirali birači, a nejasno je kako bi se taj postupak provjeravao, da li svatko tko će biti uveden u biračke popise uistinu ima pravo glasovanja te ispunjava li zakonske preduvjete, kao na primjer valjanu adresu u nekom izbornom okrugu.”
Kod nasumice provedenih provjera, republikanski su opunomoćenici za izbore na popisima pronašli birače koji su već umrli ili čija navedena adresa uopće ne postoji. I demokratska je stranka u cijeloj zemlji angažirala više od deset tisuća odvjetnika, koji bi trebali zajamčiti da 2. studenog stvarno svatko može glasovati. Robert Bauer iz Ureda demokaratske stranke za zaštitu izbora objašnjava: ”Mjesecima se neprestance bavimo time da provjerimo gdje postoje pravne prepreke za korištenje biračkoga prava.Ili, gdje uopće na lokalnoj razini ima problem, koji bi mogli dovesti do toga da se na dan izbora ljudima onemogući pravo da glasuju.”
U SAD-u nema izbornog postupka koji bi općenito vrijedio, nego svaka država, čak i pojedini izborni okruzi, mogu jednostrano odrediti svoje smjernice. U pet saveznih država, oko kojih se vodi najžešća borba – Ohio, Florida, Michigan, Missouri i Colorado – pitanje pod kojim će se uvjetima brojati provizorni glasački listići morat će se riješiti pred sudom. S obzirom na očekivane tijesne rezultate u utrci između predsjednika Busha i izazivača Kerryja, mogao bi odlučiti svaki glas. Doug Capin iz organizacije ”electionline.org”, udruge koja će nadgledati poštuje li se pravo demokratskoga glasovanja ističe: ”Krećemo se u okruženju u kojem mnogi vjeruju da već i najmanji broj glasova može imati veliki utjecaj na izborne rezultate."
Na Floridi je predsjednik Bush prije četiri godine pobijedio jer je imao samo 537 glasova više. Neki već sada kritiziraju, a među njima je i bivši američki predsjednik Jimmy Carter, da na Floridi nema preduvjeta da izbori proteknu fer, jer kako ističu, u toj najjužnijoj američkoj saveznoj državi ne postoji ni neko nestranačko izborno povjerenstvo, kao ni ujednačeni modus prema kojem će se predavati glasovi birača.
U međuvremenu su u Sjedinjene Države stigli i prvi inozemni promatrači. Na poziv američkog ministarstva vanjskih poslova izbore će pratiti stotinjak stručnjaka Organizacije za europsku sigurnost i suradnju.