Kada, zašto i kako osvjetljavati Brandenburška vrata?
11. siječnja 2017![Deutschland Brandenburger Tor nach den Anschlag in Berlin](https://static.dw.com/image/37067279_800.webp)
Brandenburška vrata su bila osvijetljena bojama francuske zastave, zatim je na njima bila projicirana crvena, turska zastava, a sada plavo-bijela izraelska. Brandenburška vrata, simbol glavnoga grada Njemačke, u proteklih nekoliko godina su u znak solidarnosti sa žrtvama terorističkih napada bila osvjetljavana bojama zastave zemlje u kojoj je napad izvršen. Prvi put se to dogodilo nakon napada na redakciju satiričnog lista „Charlie Hebdo" prije dvije godine. Berlin je tada donio odluku da „oponašajući druge zemlje izrazi svoju solidarnost", objasnio je odluku glasnogovornik gradskog Senata.
Kada će Brandenburška vrata biti osvijetljena, a kada ne, odlučuje ured berlinskog Senata, a time i aktualni gradonačelnik Berlina Michael Müller. Prema informacijama glasnogovornika Senata, simbol Berlina bude osvijetljen iz solidarnosti, ako je napad izvršen u gradu koji s Berlinom njeguje partnerstvo. Drugi razlog bi moglo biti „više značenje", kaže glasnogovornik. To je slučaj ako su žrtve "iz države s kojom Njemačka ima prisne odnose i ako su ti odnosi osobito važni".
"Kada, ako ne sada?"
Pitanje jesu li Brandenburška vrata trebala biti osvijetljena bojama izraelske zastave na dan terorističkog napada u Jeruzalemu izazvalo je nekoliko kritika. Brandenburška vrata su onu noć, kada su u napadu kamionom ubijena četiri vojnika u istočnom Jeruzalemu, bila osvijetljena kao i obično. „Kada, ako ne sada? Brandenburška vrata trebala bi biti osvijetljena bojama izraelske zastave", napisao je preko Twittera berlinski ured Američko-židovskog odbora i odmah objavio fotomontažu Brandenburških vrata s izraelskom zastavom. Na portalu na kojem se objavljuju peticije, change.org, pokrenuto je potpisivanje peticije za osvjetljavanje Brandenburških vrata bojama izraelske zastave. Peticiju je potpisalo blizu 4.000 ljudi.
Samo noć kasnije su Brandenburška vrata bila osvijetljena u bojama izraelske zastave. Razlog za to su bili „posebni i prisni odnosi s državom Izrael", izjavio je za DW glasnogovornik Senata. Time nije iskazana samo solidarnost sa žrtvama u Izraelu nego i povezanost sa židovskom zajednicom u Berlinu. Odluka nema veze s peticijom i javnim pritiskom", kaže glasnogovornik.
"O tome će se još voditi rasprave"
Berlin sa 17 gradova širom svijeta ima partnerske odnose. Među tim gradovima su Pariz, Bruxelles, Madrid, Moskva, Buenos Aires i Jakarta. Nakon napada u Parizu u studenom 2015. godine i Bruxellesu u ožujku 2016., Brandenburška vrata su bila osvijetljena nacionalnim bojama tih zemalja. Izražavanje solidarnosti na ovaj način ne dolazi nakon svakog napada u kojem bude poginulih, dodaje dalje glasnogovornik i nastavlja: to je slučaj samo kod težih napada. O tome što jedan napad čini teškim, još uvijek se raspravlja”, kaže glasnogovornik.
Napad u Nici je definitivno jedan takav slučaj. „Iako ne postoji partnerstvo s Nicom, imali smo posebnu situaciju", navodi se iz ureda Senata. Isto tako je bilo i kod napada na omiljeni noćni klub homoseksualaca u Orlandu na Floridi u lipnju 2016. godine. Do ovog izuzetka je došlo tek nakon što su organizatori bili pod pritiskom javnosti. Za mnoge je napad u Orlandu bio direktni napad na slobodu, liberalan način života, što je također izraženo valom izražavanja solidarnosti širom svijeta na društvenim mrežama pod hashtagom #lovewins.
Mnoge zemlje su poznate građevine osvijetlile duginim bojama, kao što su Eiffelov toranj u Parizu ili most Harbour Bridge u Sydneyju. U Berlinu je trajalo nekoliko dana dok Brandenburška vrata nisu bila osvijetljena duginim bojama. „Odlučili smo se na taj korak jer se Berlin širom svijeta smatra glavnim gradom duginih boja i na taj način smo željeli iskazati solidarnost."
Na pitanje zašto Brandenburška vrata ne budu osvijetljena posebnim bojama nakon mnogih napada u svijetu, na primjer u Nigeriji ili Siriji, ured Senata se poziva na posebne okolnosti: mora postojati veza s gradom, ali se inače „o svakom slučaju odluka donosi pojedinačno".