Natpisi na ćirilici: "Gesta prema srpskoj manjini"
7. siječnja 2013![2005-09-14 (original upload date) Quelle Transferred from de.wikipedia; Transfer was stated to be made by User:Ante Perkovic. Urheber Original uploader was Perun at de.wikipedia Genehmigung (Weiternutzung dieser Datei) Released into the public domain (by the author).](https://static.dw.com/image/16387586_800.webp)
Samo nekoliko mjeseci prije planiranog ulaska u EU, Hrvatska čini jedan simboličan, važan korak prema srpskoj manjini, piše u svom današnjem izdanju (7.1.) švicarski list Neue Züricher Zeitung (NZZ). Ove novine izvješćuju o odluci hrvatske vlade da se ove godine na ulazima u neka mjesta, prije svega u istočnoj Slavoniji te u Lici i Dalmaciji, postave natpisi i na ćirilici.
Ove mjere su kod nacionalističkih skupina naišle na otpor, piše NZZ i dodaje da su kao odgovor već pokrenute peticije i da se skupljaju potpisi čime se traži uvođenje desetogodišnjeg moratorija na postavljanje dvojezičnih natpisa u Vukovaru (na naslovnoj slici). Ovi se zahtjevi objašnjavaju nezaliječenim ratnim ranama, koje su, primjerice u Vukovaru u kojem se Hrvati i Srbi u svakodnevnom životu najčešće međusobno zaobilaze, posebno vidljive, navode švicarske novine.
Neproblematična Istra
No vlada u Zagrebu ostaje doslijedna i ukazuje na svoju ustavnu obvezu, piše dalje NZZ te objašnjava da hrvatski zakon o nacionalnim manjinama predviđa da se u zajednicama u kojima pripadnici neke manjine čine najmanje trećinu stanovništva, moraju postavaljati dvojezični natpisi. Švicarski list ukazuje na to da dvojezični natpisi u Hrvatskoj nisu nikakva novost. U Istri već godinama stoje natpisi na hrvatskom i talijanskom. To nikad nije bilo povod za svađu, iako vlada tamo uopće nije obvezna postavaljti dvojezične natpise, budući da je udio talijanske manjine među stanovništvom u Istri manji od trećine.
NZZ piše da se kod ovog sukoba oko postavaljnja natpisa ne radi ni o principu niti o komunikacijskim barijerama između dva "de facto identična jezika". U središtu je puno više napeti odnos između susjednih država, ocjenjuje list i konstatira da su bilateralni odnosi između ove dvije zemlje jako zahladili otkako se na čelu Srbije nalazi bivši ultranacionalist Tomislav Nikolić. NZZ piše da je za to dijelom kriv sam Nikolić, koji je kratko prije no što je preuzeo položaj predsjednika Srbije izjavio da je Vukovar srpski grad, no novine ocjenjuju da ni neutemeljeni trijumfalizam, s kojim su nedavno u Hrvatskoj pozdravili oslobađajuću presudu Anti Gotovini, nije puno doprinio popuštanju napetosti.