Nestaje li kvalitetno novinarstvo?
30. prosinca 2012![](https://static.dw.com/image/16434976_800.webp)
Broj izdanja dnevnih novina u Njemačkoj sve više opada. Neki dnevnici su u međuvremenu ili već sasvim nestali ili se nalaze kratko pred zatvaranjem. Stečaj je tako nedavno prijavio list „Frankfurter Rundschau“, a nedavno je objavljeno i posljednje novinsko izdanje lista „Financial Time Deutschland“. Masivnu štednju najavio je ovih dana čak i jedan od najuglednijih listova u Njemačkoj, „Süddeutsche Zeitung“, a krizom su svakako pogođene i brojne regionalne novine. Razlog ovoj zabrinjavajućoj situaciji je vrlo jednostavan: slaba prodaja. Mlade generacije naime puno radije besplatno vijesti i tekstove čitaju preko interneta.
Dnevne informacije dolaze preko interneta
Nakon što su digitalna i tiskovna izdanja novina čitavo desetljeće postojala jedna pored drugih, sada očigledno počinje vrijeme promjena. „Područje masovnih informacija u budućnosti će se obrađivati isključivo digitalnim, elektronskim putem. Današnje izdavačke kuće kao i druga poduzeća koja se još nisu „prebacila“ na ove nove medije, teško će zarađivati svoj novac“, kaže Sven Gabor Janszky, voditelj poduzeća „2b Ahead“ koje se bavi istraživanjem trendova.
Prema njegovom mišljenju, tiskovna izdanja raznih novina ubuduće će imati sve manje šansi za opstanak jednostavno zato što su – prespora. „Potrošači će i u budućnosti željeti doći do informacija ma gdje da se nalaze, a do njih će najbrže doći primjerice, preko smartphone-a. Osim toga, razni elektronski filteri će ubuduće sve više preuzimati ulogu i posao novinara. Time će recimo ponuda informacija koje ću ja dobiti biti drugačija od onih koje će na svom display-u moći dobiti netko drugi. One će takoreći biti „skrojene“ prema mojim osobnim interesima i željama“, dodaje Janszky.
Povlačenje kvalitetnog novinarstva
Zatvaranje dnevnih novina, međutim, neće ujedno značiti i općenito zatvaranje tiskovnih izdanja novina uopće. Prema mišljenju spomenutog stručnjaka, tiskovna izdanja će međutim postati sve više „luksuzna roba“. „Ubuduće bi mogli postojati samo još magazini, novine koje se objavljuju jednom tjedno, jednom mjesečno ili tek svaka tri mjeseca. Znači, u njima više neće stajati dnevne informacije već dulji tekstovi koji objašnjavaju pozadinu nekih događaja, analize ili slično“, kaže Janszky i dodaje kako do sada nema naznake da potrošači nemaju potrebe ili interesa prema ovakvim vrstama informacija. Već sada se ovaj trend može primijetiti na primjeru tjednika „Die Zeit“ koji iz tjedna u tjedan bilježi nove rekorde po broju prodanih tiskovnih izdanja.
S druge strane, gašenje dnevnih tiskovnih izdanja i opstanak samo „luksuznih magazina“, će prema njegovom mišljenju ostaviti traga na cjelokupnu kvalitetu novinarstva. „Doživjet ćemo da će se kvalitetno novinarstvo povući u jednu nišu koja će biti prilično skupa i koja će biti namijenjena samo određenoj ciljnoj grupi“, upozorava Janszky.
Ubuduće će država morati pomoći?
Profesor novinarstva Klaus Meier na cijelu situaciju gleda sa znatno više optimizma. „Ne vjerujem da će se u Njemačkoj u sljedećim godinama zatvoriti veliki broj dnevnih tiskovnih izdanja novina. Naime, one su se u posljednjim godinama ionako promijenile. Ako pogledate današnja izdanja u usporedbi s onima od prije 20 godina, uočit ćete velike promjene prije svega po pitanju grafike, dizajna, boja. Sve će to i dalje privlačiti čitatelje“, tvrdi Meier.
Prema njegovom mišljenju, u budućnosti će paralelno postojati kako elektronska tako i tiskana izdanja novina. „Dnevne novine će izlaziti dva puta tjedno, dok će aktualne informacije biti praćene preko interneta“, kaže on. Hoće li ove promjene ostaviti traga na kvaliteti novinarstva, to će, kaže Meier, ovisiti o tome za koji će se model ponuda i kupnje informacija odlučiti pojedina medijska kuća. „Pri tome će najvjerojatnije takozvani paywalls na internetskim stranicama novina doći još jače do izražaja. Ove digitalne sadržajne ponude već nudi „Die Welt“ i to s uspjehom“, kaže Meier. Međutim, prema njegovom mišljenju, novinarstvo ukoliko želi preživjeti i u budućnosti morat će dobiti pomoć od raznih zaklada pa čak i države. „U SAD-u već postoje zakladne kuće koje novinarima i redakcijama prilikom istraživanja određenih tema pomažu preko raznih stipendija“, objašnjava njemački profesor.
No, hoće li to doista biti dovoljno kako bi se tiskana izdanja novina i tjednika održala na tržištu, to sa sigurnošću ipak ne želi tvrditi čak niti on.