Njemačka protiv Bandidosa i Hells Angelsa
28. travnja 2012![](https://static.dw.com/image/15912178_800.webp)
Već sama njihova vanjština svjesno je osmišljena kako bi drugima ulila barem strahopoštovanje ako ne i strah: kožne hlače i jakne prepune metalnih predmeta i agresivnih simbola, namrštena, opasna lica, u pravilu „nenjegovana vanjština“. Rokerske bande poput Hells Angels, Bandidos, Gremium MC i Outlaws MC već odavno stoje pod prismotrom policije. Jedna od njih, MC Bandidos Chapter Aachen ovog je tjedna u njemačkoj pokrajini Sjevernoj Rajni i Vestfaliji (NRW) zabranjena, kao i pet njezinih ogranaka odnosno podgrupa. Nedugo zatim je oko 600 pripadnika policije izvršilo pretres u stanovima i prostorijama ovih grupa i zaplijenila mnogo toga; od vatrenog i hladnog oružja, preko uređaja za prisluškivanje policijskih stanica kao i veće količine novca.
"Ova je akcija bila potrebna budući da su postojale osnovane sumnje da Bandidosi na području Aachena žele proširiti svoja kriminalna djelovanja“, rekao je ministar unutarnjih poslova spomenute pokrajine, Jäger. Naime, od 2005. godine se broj rokerskih bandi na ovom području gotovo udvostručio. Kako navodi voditelj odjela za sprečavanje organiziranog kriminala u Pokrajinskom uredu za kriminalitet u Düsseldorfu, Thomas Jungbluth, broj podgrupa je još prije sedam godina iznosio 12, dok se sada taj broj kreće oko 25. Sveukupno Bandidosi u NRW-u broje više od 900 članova.
Droga i anabolici glavni izvori prihoda
Ove rokerske, motociklističke bande djeluju, odnosno posluju na način kao što to čine veliki koncerni. Kako kaže Dirk Wilking stručnjak koji se već godinama bavi fenomenom rokerskih bandi, „oni djeluju ne samo u Njemačkoj već u cijeloj Europi i pri tome slijede isključivo ekonomske interese. Rokerske bande na cijelom svijetu „žive“ od organiziranog kriminala, konkretno od preprodaje droge i anabolika“. Trgovina ovim posljednjim se zadnjih godina jako povećala. Sve je više slučajeva, kaže Wilking, kada policija u fitnes centrima pronalazi zabranjene anabolike koje bande poput Bandidosa, proizvode u zemljama izvan „šengenske zone“. „Tamo je sigurnije jer su time izvan dometa Europola i jeftinije je“, kaže Wilking.
Osjećaj pripadnosti i jasni simboli
Jedan od osnovnih simbola, takoreći znakova prepoznavanja ovih bandi svakako su motocikli marke Harley Davidson, dugačke kožne jakne kao i prsluci koji na leđima imaju utisnute razne simbole prema kojima se bande međusobno razlikuju. Kod Bandidosa je to primjerice pištolj i mač, kod Hells Angelsa je to simbol mrtvačke glave s krilima.
„Već sami ovi simboli očito posjeduju magnetsku privlačnost i to je zapravo odlučujuće. Ove grupe nude sliku muškosti kakva u ostatku društva zapravo više ne nailazi na odaziv“, objašnjava Wilking. Prema njegovom iskustvu, ove grupe su posebno privlačne muškarcima koji potječu iz radničkih obitelji iako se tu i tamo može naći i poneki pravnik. „To ove bande čini još privlačnijima za druge. Osim toga, simboli koje nose, njihov nastup i način života i komunikacije oslikava, na neki način i onaj stari dječački san o gusarima koji žive slobodno, čine što ih je volja, pljačkaju i ne poštuju nikakve zakone. To u biti žele izraziti i Bandidosi i njima slični: „Ja stojim iznad zakona. Ja sam roker“ kaže Wilking.
Sprečavanje istraga
Što se tiče policijskih istraga o djelatnostima rokerskih bandi, one su posljednjih godina postale sve teže. „Rokeri ne žele niti najmanje surađivati. Čak i ukoliko dođe do nekog sukoba unutar grupa i netko bude opasno ozlijeđen, čak ni tada ne žele surađivati. Od njih prvenstveno dobivamo pogrešne informacije koje nam otežavaju istragu. Za razliku od drugih kriminalnih grupacija, kod rokerskih bandi gotovo da i nema onih koji, kad jednom pristupe, ponovno iz njih izađu. A ukoliko se netko slučajno i nađe, taj također ne želi s nama surađivati jer inače mora računati s raznim prijetnjama“, kaže Thomas Jungbluth.
Što se tiče zabrana, one su prema mišljenju policije kao i stručnjaka Wilkinga u osnovi korisne iako bi se trebala donijeti jedna generalna zabrana, a ne tek pojedinačno, od pokrajine do pokrajine. „Time se zabranjuje takoreći samo jedna filijala, no time se dugoročno gledano, ne može iskorijeniti cjelokupni organizirani kriminal koji potječe iz ovih bandi“, kaže Wilkig. Dodaje i kako su ove rokerske bande zapravo jedan međunarodni problem koji svoj izraz pronalazi u lokalnim okruženjima.
Korijeni u Teksasu i Kaliforniji
A kada se već govori o međunarodnoj mreži, treba podsjetiti da su prve bande ovakvog tipa nastale izvan granica Europe. Prvi Bandidosi su osnovani u Teksasu, u SAD-u, 1966. godine. Njihov osnivač je bio Donald Eugene Chambers, ratni veteran iz Vijetnama koji je u ovoj prvoj grupi pružio osjećaj doma i zajedništva svima koji su se razočarani i traumatizirani vratili iz ovog rata. Hells Angels su osnovani još ranije; 1948. godine u Kaliforniji. Spajanjem s još nekoliko sličnih grupa, ova je banda „ekspandirala“ tijekom 60-tih godina prošlog stoljeća u Europu.
Autor: Arne Lichtenberg / Željka Telišman
Odg.ured: A. Šubić