Oštra zima kao dokaz protiv klimatskih promjena?
3. ožujka 2010![Snježni medvjed](https://static.dw.com/image/2930601_800.webp)
Ekstremne vremenske prilike su one koje prelaze uobičajene vrijednosti, recimo kod temperature ili brzine vjetra. Nasuprot tome, klima je pojam za prosječno atmosfersko stanje na jednom mjestu tijekom jednog dužeg vremenskog razdoblja. Dakle, osnovni pojmovi su jasni.
Meteorolog Bernhard Mühr bavi se s obje pojave u okviru rada na sustavu za pravoremeno obavještavanje u slučaju opasnosti od nevremena. On kaže da je oluja 'Xynthia' bila ekstremni događaj, ali istovremeno upozorava da je, recimo, oluja 'Emma' prije dvije godine bila znatno snažnija, isto kao i 'Kyrill' 2007.
Bernhard Mühr ističe da su oluje i uragani u srednjoj Europi normalna pojava. Ovaj meteorolog naglašava da je oluje poput 'Xynthije' lako predvidjeti, dok je znatno teže najaviti lokalne vremenske nepogode poput nedavnog olujnog nevremena na otoku Madeiri ili u Maroku.
Nije važno samo vrijeme u Europi
I profesor Mojib Latif, fizičar s instituta Leibniz na Sveučilištu u Kielu, smatra: "To što smo imali proteklih tjedana bilo je najvećim dijelom posve normalno ludilo. No, ne smije se pogrešno uzeti u obzir samo jednu godinu, nego se mora promatrati dugoročni razvoj. Kada se to pogleda, onda je vidljivo da su ekstremne vremenske prilike sve češće."
Profesor Latif upozorava da se ova neobično duga i oštra zima u našim krajevima ne smije promatrati kao vremenski fenomen koji je dovoljan za stvaranje zaključaka o općenitim klimatskim razvojima. On kaže da je siječanj ove godine globalno gledano bio gotovo najtopliji siječanj otkako se mjere temperature, dakle u zadnjih 130 godina.
Potrebno je gledati dugoročno
Unatoč tvrdnjama stručnjaka, mnogi Europljani smatraju kako je ova zima dovoljan dokaz da nema globalnog zatopljavanja. Profesor Latif to opovrgava i kaže kako ljudi očito radije vjeruju u tu teoriju jer na taj način imaju ispriku ako ništa ne poduzmu što se tiče sprečavanja klimatskih promjena.
"Klimatske promjene se ne razvijaju pravilno tako da je svake godine jednostavno sve toplije. Sastavni dio tih promjena su i brojne uobičajene klimatske oscilacije. Zato se mora promatrati jedno dugo vremensko razdoblje i tek onda zagrijavanje Zemlje postaje vidljivo", zaključuje profesor Latif.
Autorica: Irene Quaile/Andrea Jung-Grimm
Odg. ur.: S. Matić