Više migranata – više nasilja?
7. svibnja 2018![Deutschland Symbolbild Gewalt an Schulen](https://static.dw.com/image/35895564_800.webp)
Kako prenosi Forsa, vrijeđanje i psovanje nastavnika kao i prijetnje predstavljaju najčešći oblik nasilja i zabilježeni su u 59 posto srednjih škola ne računajući gimnazije, u 46 posto osnovnih škola i u 33 posto gimnazija. Fizički je napadnuto 32 posto direktora ili drugih osoba iz uprave osnovnih škola, 12 posto njih u svim srednjim školama osim gimnazija i četiri posto direktora ili članova uprave gimnazija.
Nekim oblikom nasilja je tako pogođeno ukupno 45.000 nastavnika u ukupno 1.200 škola. Pored „klasičnog" nasilja, u petini svih škola je zabilježen i cyber-mobing, dakle napadi preko interneta ili društvenih mreža.
S druge strane, sindikat nastavnika Savez za obrazovanje i odgoj (VBE) sproveo je svoju anketu u njemačkim školama, prema kojoj je u gotovo svakoj drugoj školi tokom proteklih pet godina bilo nasilja nad nastavnicima. Poöinitelji su bili kako đaci tako i roditelji. Prema VBE, koji ne spominje broj ispitanih škola, verbalno nasilje prema nastavnicima je zabilje#eno u 48 posto škola, fizički napadi – u 26 posto škola.
Počinitelji: migranti?
Sindikat VBE je poslije svoje ankete poslao vladama svih njemačkih saveznih pokrajina dopis u kojem je tražio od njih da iznesu svoje statistike o broju napada na nastavnike. Četiri ministarstva uopće nisu odgovorila, a pet njih je odgovorilo da ne vodi nikakve statistike o tome. Ostali su odgovorili nekim podacima ili procjenama koje nemaju statistički karakter a iz jedne pokrajine je stigao odgovor: „Radi se samo o pojedinačnim slučajevima."
Šef sindikata Udo Beckmann je na to medijima izjavio da se pita „odakle nekima takva samouvjerenost u donošenju ocjene?"
U svakom slučaju, jasno je da su razmjere nasilja nad nastavnicima velike. Tko su počinitelji tog nasilja? Wolfgang Kindler, nastavnik i pisac više od dva desetljeća aktivan u projektima prevencije nasilja, o tome je za radio WDR5 rekao:
„Naravno da su u pitanju određene grupe, ali imamo problem kada to javno kažemo. Uzmimo primjer škole Rütli u Berlinu, koja je upravo angažirala zaštitare, isto se dogodilo i u osam škola u berlinskom naselju Neuköln. Mi tu govorimo o problematiönim grupama u kojima je veliki udio migranata. Nažalost imamo problem da djeca migranata češće pribjegavaju nasilju od drugih. O tome se premalo govori. Isto je i s roditeljima, mnogo češće nastavnike napadaju roditelji migranti.“
„Općedruštveni fenomen"?
Na pitanje: zašto se o tome javno ne govori? – Kindler odgovara: „U Njemačkoj imamo određene tabue. Ako to javno tematiziram, odmah važim kao desnoradikalan, ili kao nacionalist ili kao rasist, mi imamo određenu lošu tradiciju i svako spominjanje stranih grupa važi kao rasizam. I sada imamo problem jer su političke stranke vrlo dugo izbjegavale o tome javno raspravljati."
Šef sindikata VBE Udo Beckmann, međutim, poriče da su djeca iz migrantskih obitelji nasilnija od drugih. On, doduše, dodaje kako može biti sukoba ako neki učenik iz „drugog kulturnog kruga u svojoj roditeljskoj kući nije naučio koja je uloga žene u ovom društvu" pa zato pokazuje manje poštovanja prema nastavnicama, ali za njega je sve više nasilja „općedruštveni fenomen koji ni u kom slučaju ne potiče prije svega od građana s migrantskom pozadinom."