Zašto je Francuska pravo na pobačaj unijela u Ustav?
5. ožujka 2024![Demonstracije za unošenje prava na pobačaj u Ustav u Parizu 28. veljače 2024.](https://static.dw.com/image/68403900_800.webp)
Francuski parlamentarci sastali su se na izvanrednoj sjednici i glasali za izmjenu Ustava, čime je Francuska postala pionir u jamčenju prava na inducirani pobačaj. Naime, to je prva država na svijetu koja je to pravo unijela u Ustav. Izvanredna sjednica je uslijedila nakon ključnog poteza francuskog Senata koji je u srijedu, 28. veljače 2024., izglasao da se pravo na abortus treba zajamčiti Ustavom.
No tim odlukama je prethodio dugi put. Parlamentarni proces je počeo 24. studenoga 2022., kada je Narodna skupština, odnosno donji dom francuskog parlamenta, usvojila prijedlog zakona ljevičarske stranke La France Insoumise (LFI).
Evo nekoliko ključnih točaka o francuskoj kampanji za pravo na pobačaj i kako je to pravo regulirano u nekim drugim članicama EU-a.
Velika podrška javnosti
Javno mnijenje u Francuskoj snažno se zalaže za pravo na abortus, kao što je pokazalo nekoliko istraživanja. Prema anketi iz 2022. koju je provela francuska tvrtka za istraživanje javnog mnijenja IFOP, 86% francuskih građana je podržalo unošenje prava na prekid trudnoće u Ustav.
Stranka krajnje desnice Nacionalna fronta načelno podržava to pravo, ali je to u njezinom članstvu i dalje kontroverzna tema. Od njezinih 88 zastupnika 46 je glasalo za izmjenu Ustava, uključujući i Marine Le Pen, šeficu stranke. Protiv je glasalo 12 zastupnika, a četrnaest je bilo uzdržano.
Pobačaj je u Francuskoj legaliziran 1975. godine. Tada usvojeni zakon je dozvoljavao prekid trudnoće u prvih deset tjedana. 2001. je taj rok produžen na dvanaest, a zatim 2022. na četrnaest tjedana. Od 1980-ih pobačaj plaća francusko zdravstvo.
Francuska u usporedbi sa SAD-om i EU-om
Zagovornici prava na pobačaj pozdravljaju francuski ustavni amandman kao revolucionarni potez koji podržava reproduktivna prava žena protiv političkih preokreta i nazadovanja.
Ova odluka francuskog parlamenta se smatra reakcijom na presudu Vrhovnog suda SAD-a iz lipnja 2022. da ukine federalna prava na abortus. Nakon te presude, nekoliko američkih saveznih država je ili uz vrlo malo izuzetaka potpuno zabranilo pobačaj ili je nametnulo vrlo restriktivne mjere.
U Europskoj uniji postoji trend ka liberalizaciji prava na abortus, iako se uvjeti uveliko razlikuju od zemlje do zemlje. Zakonska granica do koje se može legalno izvršiti pobačaj također varira: 24 tjedna u Nizozemskoj, 18 tjedana u Švedskoj, 14 tjedana u Francuskoj i Luksemburgu te 12 tjedana u Irskoj i Danskoj.
Od zabrane do otežavanja prava na pobačaj
Malta zabranjuje abortus osim ako je ugrožen život majke ili fetusa. Slično je i u Poljskoj, gdje je od početka 2021. praktički uvedena zabrana pobačaja osim u slučaju silovanja, incesta ili prijetnji po život majke. Nova vlada te istočnoeuropske zemlje spremna je ublažiti te odredbe, ali bi konzervativni predsjednik Andrzej Duda mogao staviti veto na odgovarajući zakon.
I u Mađarskoj su propisi o pobačaju pooštreni 2022. godine. Do tada je, od 1953., prekid trudnoće u toj zemlji bio legalan za vrijeme prvih 12 tjedana. Žene koje žele inducirani pobačaj moraju prethodno slušati otkucaje srca fetusa, a savjetovanje je obvezno.
Talijanska desničarska premijerka Giorgia Meloni protivi se abortusu, ali obećava da neće mijenjati postojeće zakone. Ona je više puta izjavila da hoće ženama dati „pravo da ne pobace” i da im se ukaže na druge opcije.
U međuvremenu, u pretežno katoličkim zemljama kao što su Španjolska, Malta i Mađarska, mnogi liječnici i zdravstveni radnici odbijaju obavljati inducirane pobačaje iz moralnih ili vjerskih razloga, ograničavajući time ženama pristup pravovremenom i sigurnom zahvatu.
Istraživanje iz 2023. u 24 zemlje članice Europske unije pokazuje da oko 71 posto odraslih podržava legalan abortus u većini ili svim slučajevima, dok se oko 27 posto tome protivi.