Boris Johnson încearcă să-și vândă noul plan privind Brexitul drept rețetă de ieșire din criza politică profundă în care se află Marea Britanie. Opoziția l-a respins. Încântarea nu-i prea mare nici la Bruxelles.
Imagine: picture-alliance/NurPhoto/W. Szymanowicz
Publicitate
Agresivitatea și agitația de săptămâna trecută au dispărut, premierul britanic Boris Johnson și-a prezentat noul plan privind Brexitul pe un ton cât se poate de blând. Șeful de guvern știe că are nevoie de sprijinul opoziției pentru acest "deal". "Suntem pe cale să găsim o soluție", le-a promis Boris Johnson deputaților din camera inferioară a parlamentului. Noul său plan prevede ca Irlanda de Nord (care face parte din Marea Britanie) să rămână și după Brexit într-un fel de zonă comună cu UE pentru schimbul de mărfuri. Termenul "piață unică" a fost evitat, în mod evident. Pe de altă parte, Irlanda de Nord trebuie să iasă din uniunea vamală, la fel ca întregul Regat Unit, acesta fiind unul dintre obiectivele principale ale Brexitului, a subliniat Johnson.
Din perspectiva premierului britanic, noul plan respectă Acordul din Vinerea Mare, care a adus pacea în regiune, iar schimbul de mărfuri între Republica Irlanda și Irlanda de Nord poate să continue fără impedimente. Boris Johnson a declarat că introducerea unor controale vamale la această frontieră ar fi inutilă, iar declarațiile vamale pot fi făcute pe viitor direct în sediile companiilor respective sau în alt loc de pe teritoriul țării respective.
Șeful de guvern de la Londra susține că propunerea sa reprezintă un "compromis", adăugând însă că e dispus să iasă din UE pe 31 octombrie. Marea Britanie dă dovadă de "o mare flexibilitate" prin acest plan, dar dacă Uniunea Europeană nu se va arăta, la rândul ei, mai flexibilă, Londra va dori în continuare să o părăsească peste patru săptămâni, chiar și fără un acord. În scrisoarea adresată UE, Johnson a adoptat un ton mai politicos și diplomatic decât în trecut, probabil și-a dat seama că agresivitatea nu e strategia cea mai bună și că Bruxellesul nu se lasă intimidat.
Liderul opoziției britanice Jeremy Corbyna găsit un slogan spectaculos pentru a respinge planul guvernului: l-a calificat drept "Trump-Deal Brexit", adăugând că premierul Johnson nu e nici serios, nici credibil. Irlanda de Nord nu poate fi scoasă cu forța din uniunea vamală. Dacă se ajunge la controale vamale la frontiera irlandeză, pacea ar fi pusă în pericol, a avertizat liderul Partidului Laburist. El a reiterat poziția ambivalentă a laburiștilor în problema spinoasă a Brexitului: Corbyn vrea să negocieze un "deal bun", după care ar organiza un al doilea referendum pentru a-i întreba pe britanici ce părere au despre ieșirea din UE.
Jeremy Corbyn și ceilalți lideri ai partidelor din opoziție i-au adresat întrebarea decisivă lui Johnson: va respecta premierul legea adoptată la începutul lunii septembrie, care l-ar obliga să solicite o amânare a Brexitului dacă nu se ajunge la un acord cu UE până pe 18 octombrie? Șeful de guvern nu a răspuns concret, ci a vorbit mereu despre ieșirea din UE în orice condiții.
Partidul scoțian SNP a pus degetul pe rană cu întrebarea: de ce există doar posibilitatea ca Irlanda de Nord să rămână în piața unică, dar nu și Scoția, care vrea neapărat același lucru? Ambele regiuni au votat la referendum pentru rămânerea Regatului Unit în UE, iar la Edinburgh se vorbește deschis despre varianta unui al doilea referendum privind independența Scoției.
Reprezentanții opoziției sunt de părere că planul lui Johnson e insuficient și nu poate funcționa. Și Simon Coveney, ministrul de Externe al Irlandei, s-a arătat sceptic: "Garantează deal-ul că nu vor exista controale vamale? Nu! Garantează că va funcționa economia întregii insule irlandeze? Nu!"
Povestea Brexitului în imagini
Marea Britanie a surprins lumea întreagă când a votat în iunie 2016 în favoarea ieșirii din Uniunea Europeană. DW prezintă momentele majore care au definit Brexitul până în prezent.
Imagine: picture-alliance/empics/Y. Mok
Iunie 2016: "Voința poporului britanic"
După o campanie turbulentă, aproape 52% dintre alegătorii britanici au votat pentru ieșirea din UE la referendumul din 23 iunie 2016. Sondajele indicaseră o luptă strânsă, cu un avantaj pentru tabăra Remain. Premierul conservator David Cameron, care pledase pentru rămânerea Regatului Unit în UE, și-a dat demisia a doua zi, invocând "voința poporului britanic".
Imagine: picture-alliance/dpa/A. Rain
Iulie 2016: "Brexit înseamnă Brexit"
Theresa May, fost ministru de interne, a preluat funcția de premier pe 11 iulie 2016 și le-a promis britanicilor: "Brexit înseamnă Brexit." May fusese inițial, în timpul campaniei dinaintea referendumului, de partea celor care favorizau rămânerea Regatului Unit în UE.
Imagine: Reuters/D. Lipinski
Martie 2017: "Ne e deja dor de voi"
May a inițiat procesul ieșirii Regatului Unit din UE în martie 2017, prin declanșarea articolului 50. Data Brexitului a fost programată pentru 29 martie 2019. Președintele Consiliului European Donald Tusk a declarat: "Ne e deja dor de voi. Mulțumim și la revedere."
Imagine: picture alliance / Photoshot
Iulie-octombrie 2017: Bani, drepturi și Irlanda
Primele runde de negocieri s-au încheiat fără prea multe progrese în privința unor probleme spinoase: cât va trebui să contribuie Marea Britanie la bugetul UE, drepturile cetățenilor UE în Regatul Unit după Brexit și frontiera dintre Republica Irlanda și Irlanda de Nord (care face parte din Marea Britanie).
Imagine: Getty Images/T.Charlier
Iulie 2018: Johnson și Davis demisionează
Miniștrii britanici par să susțină planul pentru Brexit prezentat de May pe 6 iulie, prin care Marea Britanie ar fi rămas într-un "teritoriu vamal combinat" cu UE. Dar planul nu a fost deloc pe placul ministrului de Externe Boris Johnson și al ministrului pentru Brexit David Davis. Cei doi au demisionat după câteva zile, iar May i-a înlocuit cu Jeremy Hunt și Dominic Raab.
Imagine: picture-alliance/empics/G. Fuller
Septembrie 2018: Fără cireșe pentru Marea Britanie
La un summit desfășurat la Salzburg în septembrie 2018, liderii UE i-au spus Theresei May că planul ei e inacceptabil. Tusk a scris pe Instagram sub o fotografie în care admiră un bufet cu prăjituri alături de șefa de guvern a Regatului Unit: "Poate o bucată de tort? Sorry, fără cireșe." Gluma face aluzie la reproșul europenilor că Marea Britanie vrea să-și aleagă doar cireșele de pe tort.
Imagine: Reuters/P. Nicholls
Noiembrie 2018: Un pas decisiv la Bruxelles
Liderii UE au dat undă verde unei propuneri de document de divorț de 585 de pagini. Cu doar câteva săptămâni înainte, atât parlamentarii care sprijină Brexitul, cât și cei care i se opun s-au pronunțat, în mare majoritate, împotriva documentului. Ministrul pentru Brexit Dominic Raab a demisionat alături de alți miniștri.
Imagine: Getty Images/AFP/E. Dunand
Ianuarie 2019: Vot împotriva deal-ului lui May
Parlamentul britanic a respins cu 432 de voturi la 202 deal-ul lui May privind Brexitul. Donald Tusk a sugerat că singura soluție ar fi rămânerea Regatului Unit în UE. Între timp, Partidul Laburist a pledat pentru o moțiune de cenzură.
Imagine: Reuters
Martie 2019: A doua înfrângere pentru deal-ul lui May
May a încercat să introducă niște schimbări privind așa-numitul backstop (în vederea evitării unei frontiere dure între Republica Irlanda și Irlanda de Nord). Dar pe 12 martie parlamentul a votat împotriva acestei versiuni a acordului. Liderii UE i-au avertizat pe britanici că a crescut riscul unui Brexit fără acord. Cu doar două zile mai târziu, parlamentarii au votat o amânare a Brexitului.
Imagine: picture alliance/AP Photo/T. Ireland
Martie 2019: A treia respingere a acordului
Pe 29 martie, data la care Marea Britanie ar fi urmat, inițial, să iasă oficial din UE, parlamentarii au votat a treia oară împotriva acordului propus de May. După această înfrângere, premierul l-a abordat pe liderul opoziției, Jeremy Corbyn, în încercarea de a găsi un compromis. Gestul i-a înfuriat pe hardlinerii pro-Brexit din rândurile conservatorilor lui May.
Imagine: picture-alliance/AP Photo/House of Commons/M. Duffy
Mai 2019: Premierul își anunță demisia
În primăvară, Brexitul a fost amânat pentru data de 31 octombrie. Discuțiile Theresei May cu laburiștii au fost lipsite de succes și i-au subminat reputația în rândurile propriului partid. Conservatorii au reacționat cu furie la încercarea premierului de a invoca posibilitatea unui al doilea referendum. Această serie de eșecuri o determină pe May să-și anunțe demisia.
Imagine: Reuters/H. McKay
Iunie 2019: În căutarea unui nou premier
După demisia lui May a urmat o bătălie crâncenă pentru succesiune între politicienii de vârf din partidul conservator. Lupta cea mai strânsă a fost cea între Jeremy Hunt (în stânga), un politician pro-european care se teme de un Brexit fără acord, și Boris Johnson, unul dintre principalii susținători ai Brexitului.
Iulie 2019: Boris Johnson ajunge șef de guvern
"Vom aduce țării noi energii, vom termina cu Brexitul până pe 31 octombrie", a anunțat Boris Johnson.
Imagine: Imago Images/Zuma/G. C. Wright
Septembrie 2019: Amenințarea lui Johnson
Reblii din partidul conservator au sprijinit, alături de parlamentari ai opoziției, eforturile de a amâna termenul de 31 octombrie, în urma temerilor de un Brexit fără acord. Johnson a reacționat cerând alegeri anticipate și i-a dat afară din partid pe rebeli. Partidul Laburist a declarat că nu va accepta opțiunea anticipatelor decât dacă va exista o legislație care să prevină un no-deal Brexit.
Septembrie 2019: Suspendarea parlamentului e "ilegală"
La finele lunii septembrie, Curtea Supremă a Marii Britanii a decis că suspendearea temporară a parlamentului de către premierul Johnson e ilegală. Adversarii politici ai șefului de guvern i-au cerut demisia. Johnson a declarat că va respecta verdictul curții, chiar dacă nu e de acord cu acesta.
Imagine: Reuters/H. Nicholls
15 imagini1 | 15
Pe de altă parte, Johnson a refuzat să declare că planul actual e cel definitiv al guvernului său. Așadar, ar mai putea exista loc pentru viitoare negocieri și schimbări. Premierul irlandez Leo Varadkar a declarat că propunerile lui Johnson sunt binevenite, dar că ele nu merg suficient de departe - o reacție asemănătoare cu cea a președintelui Comisiei Europene, Jean-Claude Juncker.
Reacțiile negative vin mai ales din partea comisiei pentru Brexit din cadrul Parlamentului European. Philippe Lambertz din fracțiunea ecologiștilor europeni a declarat că Johnson nu poate să fi vorbit serios când și-a prezentat noul plan, care nu va face altceva decât să aducă un Brexit dur. Iar liderul liberal Guy Verhofstadt a adăugat că va fi practic imposibil pentru UE să dea undă verde planului în forma sa actuală.
Evenimentele din această săptămână arată că Boris Johnson pare dispus să facă anumite concesii în privința Brexitului. Rămâne de văzut dacă acestea sunt de ajuns pentru un acord cu UE în timpul foarte scurt care a mai rămas. Cu toate acestea, lucrurile se mișcă pentru prima dată după luni întregi de stagnare.