Bucureștiul miluiește Moldova
14 octombrie 2015![Chișinau - sediul guvernului](https://static.dw.com/image/17983884_800.webp)
Camera Deputaților a României a ratificat, marți, cu 312 voturi pro și trei abțineri Acordul privind asistența financiară rambursabilă, în valoare de 150 de milioane de euro, ce urmează a fi oferită Republicii Moldova. Creditul va fi acordat pe un termen de 5 ani, cu o dobândă de 1,5% anual, în trei tranşe - prima în mărime de 60 milioane de euro în 2015, a doua - de 50 milioane de euro în 2016 şi a treia - de 40 milioane de euro în 2017. Prim-ministrul Valeriu Streleț a mulțumit României pentru faptul că ajută Moldova într-o perioadă extrem de complicată, reproșând, totodată, UE și SUA că cer reforme fără să ofere suport bugetar Moldovei. Asta după ce, în 2015, FMI, Banca Mondială, UE și SUA au înghețat creditarea Moldovei din cauza stagnării reformelor, corupției la nivel înalt și haosului din sistemul bancar, soldat cu furtul unui miliard de dolari din trei bănci.
Premierul român Victor Ponta a spus că este obligația României să ajute Republica Moldova, susținând că în caz contrar Rusia va încerca să deturneze cursul proeuropean al acestei țări. „O să aveți sprijin și în continuare. Știți că puteți să vă bazați oricând și mult pe România", i-a transmis, la rândul său, președintele Klaus Iohannis premierului moldovean. Anterior, premierul român a declarat că România poate sprijini „pe această perioadă scurtă și foarte dificilă Republica Moldova, în speranța, cu dorința și cu condiția ca reformele absolut necesare din Moldova să continue într-un ritm accelerat, inclusiv negocierile și acordul cu instituțiile financiare internaționale și toate celelalte reforme care să păstreze Republica Moldova alături de Uniunea Europeană și de România".
Urmează doi ani dezastruoși pentru Moldova
Potrivit Băncii Mondiale, urmează doi ani foarte dificili pentru Moldova. Potrivit prognozelor pentru țară, prezentate săptămâna aceasta de Banca Mondială, o creștere economică este imposibilă din cauza secetei, scăderii remitențelor, recesiunii în întreaga regiune, dar în primul rând din cauza politicii monetare a BNM. În opinia experților Băncii Mondiale, moldovenii vor plăti încă mulți ani pentru frauda din sectorul bancar, deoarece „Guvernul va trebui să includă pierderile celor trei bănci devalizate în balanța de plăți”. Directorul de țară al Băncii Mondiale, Alex Kremer, a explicat că moldovenii vor plăti pentru banii furați prin rate foarte înalte a dobânzilor la credite și printr-o presiune fiscală stresantă. O altă problemă majoră a Moldovei este datoria externă, care a ajuns la 90% din Produsul Intern Brut.
Partenerii de dezvoltare și cetățenii Republicii Moldova exercită presiuni tot mai mari asupra autorităților în vederea implementării reformelor care ar diminua sărăcia. Ambasadorul SUA la Chișinău, James Pettit, a menționat într-un discurs rostit în fața studenților că „ceea ce afectează cel mai mult Moldova este eșecul guvernării în lupta contra corupției”:
„Actuala coaliţie pro-europeană este la guvernare din 2009. Sunt şase ani... Deci, cred că oamenii s-au aşteptat la mai multe schimbări şi reforme. Semnarea Acordului de Asociere cu UE a deschis calea ca Moldova să devină o țară europeană, însă nu am văzut prea mult progres”, a spus James Pettit. Diplomatul american a declarat că nu înțelege „cum dintr-un sistem bancar putea să dispară peste un miliard de dolari şi nimeni să nu observe?”. El s-a arătat uimit că investigația în cazul acestui furt, care a șocat întreaga lume, se desfășoară atât de lent. „ Investigaţia privind jaful din sistemul bancar trebuie să se desfășoare mai rapid, dacă autorităţile vor să recupereze măcar jumătate din banii furaţi de la cetăţeni”, a spus James Pettit. „Toţi suntem dezamăgiţi de situaţia în care a ajuns Moldova. Economia acestei țări nu s-a îmbunătăţit de când a părăsit Uniunea Sovietică. (...) Voi, cetăţenii Moldovei, trebuie să vegheaţi ca Guvernul să fie responsabil. Una dintre căi este cea pe care o vedeţi deja - protestele. Cetăţenii ar trebui să pună mai multă presiune pe putere pentru a îmbunătăţi lucrurile”, a remarcat ambasadorul SUA.
Pirkka Tapiola: „Nu e nimic de aplaudat în Moldova”
Despre disfuncționalitățile grave din Republica Moldova a vorbit într-un interviu apărut în „Ziarul de Gardă” și șeful Delegației UE la Chișinău, Pirkka Tapiola. El a recunoscut că oficialii UE au devenit „mai critici” față de guvernanții de la Chișinău, dar a precizat că UE a rămas prietenul și partenerul Moldovei: „Apreciem această ţară. Vrem ca Moldova să înregistreze succese, dar nu putem aplauda atunci când nu e nimic de aplaudat. (...) Nu trebuie să fii expert ca să vezi că lipseşte voinţa politică pentru schimbări reale în întreaga ţară. Am acordat asistenţă pentru reforme, acum vrem să vedem şi responsabilitatea beneficiarului. (...) Suntem ca şi prietenul care semnalează cu toată bunăvoința că ceva nu merge bine”, a menționat Pirkka Tapiola. „Sentimentele protestatarilor din Moldova pot fi uşor înţelese, văzând progresul modest la capitolul luptei cu corupţia, dar şi în ceea ce privește reformarea justiţiei. Ultima picătură a fost frauda bancară. Au dispărut 15% din PIB. Aceasta este o chestiune extrem de serioasă”, a spus șeful Delegației UE.
Stânga pro-rusă, favorită
Ultimul sondaj privind starea națiunii (realizat de Asociația Sociologilor și Demografilor), făcut public săptămâna aceasta, evidențiază un pesimism fără precedent al cetățenilor moldoveni. Aproape 80% din cei intervievați sunt de părere că țara merge într-o direcție greșită. 60% sunt de părere că viața este mai proastă decât acum doi ani. 55% se declară neinteresați de politică și peste 46 % nu ar ști cu cine să voteze sau nu ar vota la următoarele alegeri.
În ceea ce privește opțiunea de vot a alegătorilor, în cazul unor eventuale alegeri parlamentare anticipate, trei partide pro-ruse (Partidul Socialiștilor, „Partidul Nostru” și Partidul Comuniștilor) ar obține majoritatea, pe fondul dezamăgirii alegătorilor în partidele pretins proeuropene aflate acum la guverrnare.