Kievul se teme de Donald Trump
10 ianuarie 2017![Donald Trump in Manchester](https://static.dw.com/image/37066630_800.webp)
Alegerile din SUA, din luna noiembrie, au băgat Kievul într-un șoc politic. Ministrul de Interne a retras imediat după alegeri un comentariu pe Facebook, în care-și bătuse joc de candidatul republicanilor. Donald Trump a fost ales, iar apropierea sa de președintele rus, Vladimir Putin, a însemnat și înseamnă un semn rău pentru Ucraina. Din acel moment teama este mare, că Trump și Putin vor decide soarta țării fără să țină cont de ucraineni. Nu numai că SUA își vor lua mâna protectoare de pe Ucraina, dar ar putea fi reduse și ajutoarele economice.
În perioada Crăciunului ortodox - Ucraina sărbătorește Crăciunul după calendarul vechi, pe 7 ianuarie - au apărut tot felul de propuneri care ar putea aduce o lumină nouă asupra discuțiilor. Viktor Pinciuk, un patron multimiliardar și oligarh care trage sfori politice importante la Kiev datorită averii sale, a făcut primul pas în această direcție. Pinciuk a făcut o analiză pentru Wall Street Journal. Alegera lui Donald Trump în Statele Unite și răspândirea populismului în Europa silesc Ucraina la anumite ”compromisuri dureroase”. În consecință, spune acesta, Ucraina ar trebui să renunțe la aderarea la NATO, să devină neutră, dar pe de altă parte să primească garanții de securitate. Și integrarea europeană ar trebui să mai aștepte, după părerea acestuia.
Reunificare cu Crimea după modelul reunificării Germaniei?
Pentru regiunea Donbas, în război de patru ani, Pinciuk îi sugerează Ucrainei să renunțe la cerințe maximaliste și să accepte alegeri locale, chiar dacă acestea nu vor putea fi corecte din cauza prezenței armatei și a serviciilor secrete ruse. Ucraina ar trebui de asemenea să scoată peninsula Crimeea din discuție - peninsulă anexată de Rusia din martie 2014 - în toate negocierile viitoare cu Moscova. Iar după două decenii, poate Crimeea ar putea să se alipească din nou Ucrainei de bunăvoie, așa cum s-a întâmplat cu RDG, care s-a reunificat politic și economic cu Republica Federală.
Reacțiile la aceste comentarii au fost dure. Hanna Hopko, o deputată liberală independentă din Rada, parlamentul Ucrainei, unde este șefa comisiei de politică externă, a numit ”criminale” propunerile lui Pinciuk. ”Este o crimă să te joci cu integritatea teritorială a Ucrainei”.
Și alți deputați sunt de părere că Pinciuk este un trădător de țară, un om al Moscovei. Konstantin Eliseev, consultant apropiat al președintelui pe teme de politică externă, s-a pronunțat categoric împotriva stopării cursului euro-atlantic, împotriva oricărei renunțări la UE și NATO. Pentru că, spune acesta, ar fi ca o trădare la adresa ”suveranității și independenței” țării, ca ”o revenire la trecutul sovietic”.
Vrea Putin să profite de situație?
De același lucru se teme și Vasili Filipciuk și pledează așadar pentru o înțelegere cu Rusia. Directorul fundației din Kiev, "International Center For Policy Studies (ICPS)", e de părere că Ucraina mai are doar puțin timp pentru a se implica activ în încheierea conflictului în est. ”Ucraina nu mai poate să se bazeze pe SUA pentru încheierea conflictului cu Rusia”; acest lucru este știut și de Rusia, care va încerca să ”acutizeze situația”.
Pe site-ul ”apostrophe.ua”, Filipciuk a postat un plan de nouă puncte, care cuprinde și renunțarea la aderarea la NATO. Dar dorește să mențină țelul de aderare la UE la un moment dat. Pentru Crimeea, sugerează un plan care duce la autonomie, iar pentru regiunea Donbas, din estul țării, își dorește drepturi regionale speciale, după retragerea tuturor soldaților ruși. ”De aceea am fost înjurat și numit trădător de neam”, povestește Filipciuk într-un interviu DW. Acesta ar fi fost chiar și amenințat cu moartea în zilele de Crăciun.
Arbitrajul înțelepților
Și din altă parte vin sugestii referitoare la cum ar putea fi soluționată criza între Ucraina și Rusia. Leonid Kravciuk, primul președinte al Ucrainei independente, a pledat, la postul de radio ”Echo Moskvi”, pentru înființarea unui consiliu al înțelepților: Kievul și Moscova ar trebui să trimită fiecare câte ”cinci oameni cu autoritate morală, care nu au făcut parte niciodată dintr-un partid sau dintr-un guvern” și care să elaboreze în liniște o decizie de arbitraj.
Fostul diplomat ucrainean, Filipciuk, nu poate să estimeze dacă aceste propuneri vor fi într-adevăr luate în considerare și discutate în mod serios - ”există prea multe necunoscute”. Societatea ucraineană s-a săturat de războiul din Donbas și de conflictul cu Rusia, fiind pregătită pentru discuții, adaugă acesta în interviul pentru DW.
Dar în politica ucraineană există multă rezistență, din punctul său de vedere, față de propunerile pragmatice de rezolvare a problemelor. Președintele Petro Poroșenko nu s-a pronunțat încă cu privire la aceste discuții. Nu a ținut nici o conferință de presă la finele anului, pe care ar fi așteptat-o mulți.
Christian Trippe / lp