Moldova condamnă Rusia și cere ajutor de la tribuna ONU
22 septembrie 2022![Maia Sandu, preşedinta Republicii Moldau, la Adunarea Generală a ONU](https://static.dw.com/image/63201155_800.webp)
„Suntem ferm alături de Ucraina și îi susținem independența, suveranitatea și integritatea teritorială în granițele sale recunoscute internațional”, a menționat președintele moldovean în cadrul sesiunii a 77-a a Adunării Generale a ONU. „Războiul neprovocat al Rusiei împotriva Ucrainei nu este doar un atac asupra vecinului și prietenului nostru, Ucraina. Este un atac la adresa ordinii internaționale bazate pe reguli - un atac la siguranța nucleară. (...) Condamnăm ferm războiul împotriva Ucrainei, precum și mobilizarea suplimentară de trupe, recent anunțată de Rusia”, a menționat președintele moldovean.
Ucraina luptă pentru a ne menține pe toți în siguranță
În discursul său, Maia Sandu a mai spus că prezența ilegală a trupelor ruse în regiunea transnistreană încalcă principiul de neutralitate al Moldovei și îi crește riscurile de securitate. „Cerem retragerea completă și necondiționată a trupelor ruse din Moldova. Facem apel la distrugerea muniției din depozitele de la Cobasna, care reprezintă o amenințare la adresa securității și a mediului întregii regiuni”. (...) „Sunt la această tribună ca să reprezint o țară care își dorește pacea. (...) Indiferent dacă locuim pe malul drept al Nistrului sau în regiunea transnistreană (temporar ocupată de Rusia – n.n.), cu toții ne dorim pace. (...) Moldova știe ce înseamnă să fii o țară divizată de conflict. În 1992, am trecut printr-un război scurt, dar tragic. La trei decenii de la acele evenimente, încă încercăm să depășim consecințele și să ne reintegrăm țara. Atunci când Rusia a pornit războiul împotriva Ucrainei, am muncit mai mult ca niciodată pentru a menține pacea pe malurile râului Nistru”, a menționat Maia Sandu în discursul său.
Ea a chemat comunitatea internațională să susțină în continuare Ucraina. „Ucraina luptă astăzi pentru a ne menține pe toți în siguranță, pentru a menține Europa în siguranță. Ea are nevoie de sprijinul nostru. Europa, noi toți, trebuie să ajutăm Ucraina”. Fiind o țară cu mai puțin de trei milioane de oameni, Moldova a oferit adăpost pentru mai bine de jumătate de milion de refugiați ucraineni care au fugit din calea războiului. Populația țării crescuse, în momentul de vârf, cu 4%. Aproximativ 80.000 de refugiați au ales să rămână în Moldova.
Maia Sandu: Reprezint cu mândrie Moldova, o viitoare membră a UE
Maia Sandu a vorbit despre situația din Ucraina inclusiv în contextul efortului pe care Moldova și Ucraina îl fac pentru a deveni membri ai UE: „Uniunea Europeană a fost creată - prin cooperare și integrare - pentru a opri ciclul războaielor care ne-au chinuit continentul timp de secole. Iată-ne într-un alt moment decisiv în istoria noastră, iar UE trebuie să facă din nou acest lucru. Semnând cererea de aderare la Uniunea Europeană, dorim ca lumea să știe: noi alegem democrația în locul autocrației, libertatea în locul opresiunii, pacea în locul războiului și prosperitatea în locul sărăciei. Statutul de candidat pentru aderarea la UE ne dă speranță, o direcție clară, un obiectiv unificator, o ancoră și un puternic sentiment de apartenență la lumea liberă”, a spus președintele Republicii Moldova.
La New York, Maia Sandu a avut o întrevedere cu șefa Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, care i-a transmis președintelui moldovean că la Comisie se lucrează pentru aderarea Republicii Moldova la Uniunea Europeană. „Susținem pe deplin eforturile Republicii Moldova de a face față impactului războiului Rusiei - cu finanțare și asistență tehnică pentru economia și securitatea energetică a acesteia. De asemenea, lucrăm pentru aderarea Republicii Moldova la
Uniunea Europeană și salut eforturile de reformă de până acum”, a menționat Ursula von der Leyen.
Moldovenii, cei mai expuși în fața crizei energetice
După invazia Rusiei asupra Ucrainei, criza energetică în Republica Moldova s-a agravat constant. Probabilitatea ca Gazprom să sisteze livrările spre Moldova de la 1 octombrie este foarte mare, ceea ce ar însemna complicații fără precedent pentru populație și economie în prag de iarnă. „Resursele noastre sunt la limită, investițiile au încetinit, comerțul și rutele de transport sunt perturbate, iar inflația se apropie de 35 la sută. Prețurile anormal de ridicate la gazele naturale și încercările Rusiei de a folosi livrările de gaz și petrol ca arme în Europa au declanșat o criză energetică fără precedent. Suntem una dintre cele mai vulnerabile țări în fața acestei crize”, a atenționat Maia Sandu de la tribuna ONU.
Este de așteptat ca, până la sfârșitul acestei săptămâni, tariful pentru gazul rusesc livrat populației din Moldova să se majoreze din nou. „Moldovagaz” a depus deja o solicitare în acest sens la autoritatea de reglementare. Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare a anunțat că va oferi Republicii Moldova un împrumut de 300 de milioane de euro pentru sporirea securității energetice. Împrumutul, acordat în contextul „Cadrului de reziliență și mijloace de trai al BERD”, cu un buget total de 2 miliarde de euro, destinat sprijinirii Ucrainei și țărilor din vecinătate afectate de criza de securitate din regiune, va fi împărțit în două tranșe. Tranșa de urgență de 200 de milioane de euro va fi utilizată, la necesitate, pentru a spori reziliența ţării în cazul unor posibile limitări/întreruperi a aprovizionării cu gaze natural. Încă 100 de milioane de euro vor putea fi utilizați pentru a crea o rezervă strategică de gaze naturale care va fi stocată în România sau Ucraina.
De asemenea, Uniunea Europeană susține că a creat un „sistem predictibil” prin care să poată ajuta Moldova în cazul în care gazele vor fi oprite. Este vorba de un sistem european comun de achiziții și stocare a gazului, sistem deschis și pentru Moldova. De asemenea, UE a oferit Moldovei un ajutor financiar imediat de 60 de milioane de euro pentru achiziția de resurse energetice și ajută Chișinăul cu expertiză tehnică, pentru ca țara să poată achiziționa gaz de pe piețele internaționale din alte surse decât cele rusești. Despre aceasta a anunțat europarlamentarul Siegfried Mureșan.