O zi în inima Europei
9 mai 2013![](https://static.dw.com/image/16641231_800.webp)
Palatul de sticlă în care funcţionează Parlamentul European aminteşte de o navă spaţială gigant. Faţadele transparente ale uriaşei construcţii crează un sentiment de răceală, de distanţă. Europarlamentarii dezbat aici mai toată legislaţia comunitară. Parlamentul European este cea mai mare adunare democrată din lume şi singurul organ alcătuit din politicieni aleşi în mod direct de peste 500 de milioane de cetăţeni. Dar ajunge spiritul şi mai ales starea de spirit a electoratului până la aleşii din nava de sticlă?
"2013 este anul cetăţeanului european", scrie pe afişul care te întâmpină la intrarea în Parlament. Un moto prietenesc. Dar nu ar trebui ca fiecare an în parte să fie dedicat cetăţenilor europeni? La aniversarea Europei, instituţiile europene - incluzând aici Comisia, Parlamentul şi Consiliul Europeam - îşi deschid larg porţile pentru vizitatori. Momentul marchează data de 5 mai 1949, când se puneau bazele Consiliului European. Apoi mai există şi data de 9 mai. În anul 1950, la 9 mai, ministrul francez de externe, Robert Schuman, prezenta ideile de bază ale Uniunii Europene de astăzi.
De Ziua Europei, cetăţenii de rând pot lua în direct pulsul politicii. Piaţa Solidarităţii din Bruxelles este scena multilingvismului. Familii, turişti şi bruxellezi se înghesuie să cunoască Europa. Muzică şi voie bună peste tot.
Politica europeană la ea acasă
După o scurtă aşteptare şi un control de securitate, drumul te afundă tot mai mult în organele europene. O doamnă întreabă cine doreşte să se fotografieze cu preşedintele Parlamentului. Martin Schulz? Sigur că da.
Dar prima dezamăgire se conturează: Martin Schulz pare dezinteresat. Mimica lui este identică în toate fotografiile. Nu răspunde la întrebări. Nici nu are cum: ne fotografiem doar cu un Martin Schulz din carton, degeaba e el în mărime naturală. Vizitatorii nu se lasă împresionaţi: se imortalizează alături de figura din carton, cu acelaşi entuziasm cu care s-ar fi fotografiat alături de celebrele gărzi de la Buckingham Palace.
Astăzi renunţăm la critici
Europa - ce înseamnă ea? Pace, libertate, democraţie, stabilitate şi bunăstare: după un secol zguduit de conflicte şi două conflagraţii mondiale, toţii europenii se bucură de un trai paşnic în cadrul Uniunii. Vizitatorii vor să afle mai multe despre ţara lor, despre dreptul lor de a decide şi despre viitorul unei construcţii serios afectate de criză.
În timpul unui exerciţiu practic, afli cum se votează în Parlament şi că, dacă treci examenele, poţi fi translator simultan pentru aleşii europeni. Un moment mult aşteptat din program: aleşii europeni lansează invitaţii la discuţii publice. Sala, folosită în general la conferinţele de presă, se umple de oameni. Dar dezbaterea se dovedeşte a fi doar o prezentare fadă a principiilor fundamentale ale Uniunii Europene. Criza, posibile alternative şi soluţii, opinii critice sau viziuni de viitor nu se regăsesc în această sesiune. Auditoriul păreseşte sala.
Bruxelles - oglinda Europei
Uriaşa Comisie Europeană dispare în noianul de şantiere care brădzează oraşul. Interesul publicului este mult mai redus aici. José Manuel Barroso, preşedintele CE se află deja în week-end, biroul lui este închis. Doar la parter sunt prezentate proiectele şi comisarii, la modul cel mai steril cu putinţă. Influenţele lor concrete asupra deciziilor unionale nu sunt explicate. Fără răspuns rămâne şi dilema colaborării şi împărţirii responsabilităţii între cei trei giganţi: Comisia Europeană, Parlamentul European şi Consiliul Europei.
Solidaritate, nu putere impusă
Înapoi în Piaţa Solidarităţii: atmosfera de criză şi propriile griji par uitate aici. Dar: "protestele din state precum Grecia sau Spania atrag atenţia politicienilor. Modul în care aleg să demonstreze este înspăimântător. Violenţele nu pot soluţiona problemele", este de părere Ana din Slovenia.
Criza arată ce simt cetăţenii. Dar soluţiile ar trebui găsite la nivel european, mai adaugă tânăra.
Baza pentru o viaţă liniştită în cadrul Uniunii Europene ar trebui să fie tocmai diversitatea culturală, angajamentul pentru apărarea drepturilor cetăţenilor şi valorile comune. În plină criză, Uniunea Europeană ar trebui să revină la aceste valori, sunt de părere cei mai mulţi participanţi la aniversarea construcţiei europene. Nu dreptul celui mai puternic trebuie să se impună, ci solidaritatea şi diplomaţia.
O zi în inima Bruxelles-ului ajunge pentru a înţelege că tinerilor le pasă de ce se întâmplă cu Europa. Deşi mulţi dintre ei sunt sceptici în privinţa viitorului, protestele dovedesc că sunt gata să lupte pentru drepturile lor.
Este acum rândul politicienilor europeni să îşi facă datoria, să vină în întâmpinarea cetăţenilor şi să scoată întreaga comunitate din impasul actual.