Zelenski s-a alăturat online summit-ului G7
27 iunie 2022![Preşedintele Zelenski participă online la o şedinţă a G7](https://static.dw.com/image/62273375_800.webp)
Este a doua zi a reuniunii la vârf a statelor G7, care se desfăşoară la Schloss Elmau, în sudul Bavariei. La prima şedinţă de lucru din cursul zilei de luni ia parte prin internet şi preşedintele Ucrainei, Volodimir Zelenski. Potrivit unui diplomat, el a rugat să i se acorde un amplu ajutor în războiul împotriva Rusiei. Concret, Zelenski i-a rugat pe reprezentanţii celor şapte naţiuni industrializate să-i livreze sisteme de apărare antiaeriană. De asemenea, a cerut noi sancţiuni împotriva Moscovei, ajutor pentru ca Ucraina să-şi poată exporta cerealele şi ajutor financiar pentru reconstrucţie.
Au fost luate în vizor uzinele de armament şi lanţurile de livrare
Potrivit unor informaţii de la Washington, din pricina războiului de agresiune SUA şi celelalte state G7 vor să decidă noi măsuri punitive împotriva Rusiei. Măsurile sunt îndreptate între altele împotriva lanţurilor militare de producţie şi livrare, a declarat un reprezentant al Casei Albe, la marginea reuniunii G7 din sudul Germaniei. Potrivit aceleiaşi surse, SUA vor, de comun acord cu celelalte state G7, să adopte sancţiuni împotriva a sute de alte persoane şi instituţii şi să instituie taxe vamale punitive pentru numeroase produse ruseşti.
Plafonarea preţului petrolului sau taxe vamale pentru importuri?
În plus, se urmăreşte limitarea veniturilor statului rus prin plafonarea preţului petrolului importat din Rusia. Şefii de stat şi de guvern ai ţărilor G7 le vor cere miniştrilor de resort să discute "intens" cu ţări partenere şi firme private, pentru punerea în aplicare a acestei măsuri.
Guvernul german evidenţiase anterior că plafonarea preţului nu poate fi eficientă decât dacă participă la ea numeroase ţări care cumpără petrol din Rusia, între care China şi India. Cele două state şi-au crescut substanţial importurile de petrol din Rusia de la debutul invaziei ruse în Ucraina. SUA au sistat deja achiziţiile de petrol din Rusia, iar UE intenţionează să facă acelaşi lucru până cel târziu la sfârşitul anului.
Institutul pentru Economie Mondială (IfW) din Kiel a pledat între timp în favoarea unor taxe vamale pe importurile de petrol şi gaz din Rusia. Acestea ar fi preferabile unei plafonări a preţului, în genul celei propuse de SUA, a explicat cercetătorul Alexander Sandkamp. "O taxă vamală micşorează încasările Rusiei şi majorează încasările G7, cu ajutorul cărora se poate compensa împovărarea cetăţenilor prin preţul ridicat al energiei", a afirmat el. În schimb, plafonarea propusă de SUA, sub nivelul pieţei mondiale, ar stimula în continuare cererea de energie, fiindcă astfel ea ar deveni mai ieftină, iar reala penurie de energie ar fi astfel muşamalizată.
Criza climatică, energie, foamete
În cea de-a doua zi a reuniunii la vârf, pe ordinea de zi se numără şi teme cum ar fi criza climatică, energie şi sănătate. La consfătuirile pe aceste teme sunt aşteptaţi să participe şi şefi de stat şi de guvern din Indonezia, Africa de Sud, India, Senegal şi Argentina. Cu ei se va discuta între altele şi despre parteneriate pentru o politică energetică sustenabilă.
În calitatate de gazdă a reuniunii, cancelarul german, Olaf Scholz, îşi doreşte un club climatic internaţional, al cărui nucleu să fie statele G7. În cadrul unui astfel de club, politica internaţională climatică ar putea fi convenită mai strâns, astfel încât să se împiedice apariţia unor dezavantaje concurenţiale pentru ţări care vor să adopte reguli de mediu mai stricte.
O temă presantă a cercului G7 extins ar putea fi spectrul foametei, apărut mai ales din pricina războiului din Ucraina. Potrivit Programului Alimentar Mondial (PAM), la nivel mondial se află în pragul foametei 50 de milioane de oameni. Organizaţia din subordinea ONU estimează că situaţia este catastrofală în ţări cum ar fi Etiopia, Nigeria, Sudanul de Sud, Yemen, Afganistan şi Somalia. 750.000 de oameni din ţările deosebit de afectate riscă să moară de foame, mai avertizează PAM.
Ucraina şi Rusia sunt cei mai mari producători de cereale la nivel mondial. În mod normal ele acoperă o treime din necesarul global. Rusia blochează însă porturile ucrainene şi o mare cantitate de grâne nu poate fi exportată. La consfătuirile privind siguranţa alimentară globală va participa online şi secretarul general al ONU, Antonio Guterres.
ia / das (afp, dpa, rtr, epd)