Đaci rade za izbeglice
2. jul 2014.![Projekt Schüler Helfen Leben - jugendliche Hilfsorganisation](https://static.dw.com/image/17749852_800.webp)
Prodavanje kobasica, pranje automobila, šišanje trave - nema posla kojim se mladi nisu bavili na Socijalni dan. Najvažnije je da se zaradi dovoljno novca. Dermal Dogan i Šefket Urek iz škole "Hajnrih Man" u Libeku učestvuju u ovoj akciji: "Ili radimo u obdaništu, ili u jednoj radnji, i za to dobijemo novac", objašnjava Dermal. A Šefket dodaje: "Ima i nekih koji odlaze kod nastavnika, recimo, da im pomažu u bašti, da bi imali nešto da rade."
1998. godine, organizacija "Đaci pomažu životu" je proglasila Socijalni dan. Od Šlezvig-Holštajna do Bavarske, od Severne Rajne-Vestfalije do Brandenburga, ove godine u akciji učestvuje oko 80.000 mladih iz 700 škola. Većina školskih uprava odobrava to učešće, odnosno pravda časove koje su učenici zbog toga propustili. Njihovo odsustvo sa nastave se ne smatra bežanjem sa časova, kaže Jan-Nikolas Fogt, portparol organizacije.
Problemi sa zakonom o zaštiti mladih
"Škole koje učestvuju u akciji, tog dana organizuju druge oblike nastave", kaže Fogt, "a najveći broj škola prepušta učenicima da odluče hoće li doći na nastavu ili će tog dana raditi." Portparol organizacije "Đaci pomažu životu" ima dobrih razloga da to posebno naglasi. Ministarstvo obrazovanja u Kilu (Šlezvig-Holštajn) je ove godine prvi put ograničilo mogućnosti đačkog angažovanja tokom Socijalnog dana. Jer, prema nemačkom zakonu o zaštiti mladih, deci mlađoj od 14 godina je zabranjeno da rade van roditeljskog doma. Ako to čine, takva aktivnost ne sme trajati duže od dva sata.
Druge nemačke savezne države su manje restriktivne, jer se radi o humanitarnoj akciji. Otkako je 1994. osnovana, organizacija "Đaci pomažu životu" sakuplja priloge za porodice na ratnim i kriznim područjima. To udruženje je nastalo za vreme rata u bivšoj Jugoslaviji. "Učenici su tada primetili da rat nije daleko, kao i da svi o njemu govore, ali niko ništa ne čini", prenosi Jan-Nikolas Fogt. Tako je pala odluka da se počne sa sakupljanjem paketa sa sredstvima za pomoć i da đački roditelji te pakete svojim automobilima voze u krizno područje. Tako je rođena organizacija "Đaci pomažu životu".
Milion i po evra za jedan dan
Sada je to poznata ustanova sa sedištem u Nojminsteru. Za nju rade mladi koji su završili školu, a mlađi su od 27 godina. Oni u Nemačkoj imaju mogućnost da godinu dana rade u humanitarnim delatnostima, sa maksimalno 39 sati nedeljno i uz simboličnu platu ("džeparac"). Fogt je i sam jedan od njih. Pored toga, postoji i specijalna fondacija koja ulaže zarađeni novac i tako pomaže da se on umnoži. Na primer, novac zarađen na Socijalni dan. Prošle godine je ta suma iznosila 1,5 milion evra. Deo tog novca je pripao kapitalu fondacije, a deo direktno uložen u različite projekte.
Ove godine, novac će dobiti dva projekta - jedan za sirijske izbeglice a jedan za Jugoistočnu Evropu. Ovaj potonji ima naziv "perspektive za zaboravljene izbeglice" i stara se o porodicama iz Bosne i Hercegovine koje su u ratu na Balkanu ostale bez korva nad glavom i još žive u prihvatilištima, siromašne i traumatizovane. Pomoć sirijskim izbeglicama se realizuje u Jordanu, gde se nalaze hiljade Sirijaca koji su napustili svoju zemlju zbog građanskog rata.
Obdaništa za sirijsku izbegličku decu
19-godišnja Merle Gosling je nedavno bila na tom području i obišla izbeglički kamp Zatari. On je podignut kao utočište za 70.000 ljudi, ali u njemu trenutno boravi više od 120.000 izbeglica. Merle kaže da su u kampu higijenski i socijalni uslovi vrlo problematični - posebno za oko 30.000 dece prdškolske starosti. Mnoga deca nemaju organizovanu svakodnevicu i jednostavno lutaju kampom bez ikakvog nadzora.
Novac koji bude sakupljen za ovogodišnji Socijalni dan biće poslat trojim obdaništima humanitarne organizacije "Sejv d čildren": jordanske vaspitačice i pedagoškinje se u više smena staraju o 2000 dece starosti između dve i sedam godina. Obdaništa deci ne samo što nude promenu i regulisanu svakodnevicu, već ih i kroz igru upoznaju da čitanjem i računanjem.
Informacije na društvenim mrežama
Merle i drugi učenici koji su imali prilike da na licu mesta vide humanitarne projekte, dokumentuju to iskustvo na društvenim mrežama. Organizovana je i turneja na kojoj oni informišu javnost o tim projektima, kao i veliki susret učenika u Kaselu, gde su predstavljeni projekti u Bosni i Hercegovini i Jordanu.
Bastijan Rudovski, učenik Hanseatske škole u Libeku, bio je vrlo impresioniran informacijama koje je iznela Merle: "Svaki dan slušamo vesti i znamo da u Siriji ima izbeglica, ali kada o tome slušate od ljudi koji su ih posetili onda je to nešto sasvim drugo", kaže ovaj 22-godišnjak. Bastijan, na primer, radi u jednom preduzeću u okviru školovanja u privredi i nije mogao da odvoji čitav jedan dan za učešće u Socijalnom danu. Zato je rešio da pokloni projektu deo svoje učeničke plate.