Šta želi Dodik?
8. januar 2013.![](https://static.dw.com/image/16347712_800.webp)
Priča o međunarodnoj zaveri čiji su ciljevi, navodno, uklanjanje Milorada Dodika sa političke scene u Bosni i Hercegovini i razvlašćivanje entiteta Republike Srpske (RS) prenosom njenih nadležnosti na državu, jedan je od mnogih pokušaja da se pažnja građana RS skrene sa izrazito teške ekonomske i socijalne situacije u tom entitetu, smatraju analitičari.
Banjalučki profesor Miodrag Živanović tvrdi da je u toj funkciji i Dodikovo insistiranje na podeli Kosova što bi, kako je rekao predsednik RS, bila „poslednja linija odbrane srpskih nacionalnih interesa“. Živanović podseća da su se političke elite u toj zemlji pozivale na zaštitu nacionalnih interesa uvek kada bi njihova pozicija u vlasti bila uzdrmana.
„To je jedan ozbiljan mentalni poremećaj u kojem je politika redukovana isključivo na kadrovska pitanja u partijama i institucijama vlasti. Sve ostalo čime bi politika trebalo da se bavi, dakle interesi građana, jednostavno je u pozadini. Niko ne vodi računa da li ljudi imaju šta da jedu i da li su ugroženi do dna svoje egzistencije“, kaže Živanović.
Izdajnici i strani plaćenici
Živanović objašnjava da Dodik preko „poslušnih medija“ primenjuje klasične principe kontrole masa. Cilj je, kaže Živanović, većinu stanovništva zaokupiti suštinski nebitnim temama sa naizgled jakim ideološkim konotacijama. Rezultat je stvaranje atmosfere u kojoj se lični interesi podređuju višim, odnosno nacionalnim.
„Gospodin Dodik zato u poslednje vreme govori o tome kako rešiti problem Kosova, kako Evropska unija ne može i ne treba da bude cilj, priča o tobožnjim stalnim pretnjama, o fobiji koja je uzrokovana politikom iz Sarajeva i sarajevskim političkim partijama te njihovim liderima, što samo odvlači pažnju ljudi od onoga što bi trebalo da bude život“, kaže Živanović.
Kada ugroženi konačno progovore i najave štrajkove i proteste, vlasti ih etiketiraju kao „marionete međunarodnih zaverenika“. U nastojanju da suzbije svaku kritičku analizu i spreči procese koji bi mogli da ih ugroze, vlasti se slično odnose i prema opoziciji. „Zato se i vode rasprave o tome ko je izdajnik ili strani plaćenik“, kaže Živanović.
Za Beograd...
„Priča o dolasku nekakvog čudovišnog proleća, o ulozi CIA, Vatikana, plaćanju nezavisnih medija, angažmanu čitavog čovečanstva da bi se Dodik svrgnuo s vlasti – jer ako se on svrgne onda neće biti ni sunca ni meseca – priča je koju smo, na žalost, milion puta imali priliku da čujemo u našem političkom okruženju“, kaže beogradski novinar i publicista Petar Luković.
Luković smatra da je politička pozicija Milorada Dodika „daleko od stabilne“ i da se predsednik Republike Srpske paničnim porukama obraća, ne samo javnosti u Bosni i Hercegovini, nego i javnosti u Srbiji, gde na vlasti više nije Boris Tadić koji ga je podržavao. „On je čak smislio i rešenje kosovskog problema, ali to ovde nije naišlo na nekakav pozitivan odjek“, ističe Luković.
„Dodik u Beogradu ima vilu, državljanstvo i sve je uradio da sebi osigura odstupnicu u slučaju poraza na izborima. Ono što je najstrašnije od svega, taj će čovek možda jednog dana živeti u Beogradu, kao i većina onih koji su posle rata slavodobitno pobegli, busajući se u prsa kako je RS najveće dostignuće srpskog naroda“, kaže Luković.
Autor: Samir Huseinović, Sarajevo
Odgovorni urednik: Ivan Đerković