Bakterije sve otpornije na lekove
8. april 2011.![](https://static.dw.com/image/5972883_800.webp)
Oglas
SZO poziva na efikasnu i brzu akciju da se uspori rast otpornosti na lekove. Pre nego što je Aleksandar Fleming otkrio penicilin, koji je bio prvi antibiotik u svetu 1928, ljudi su lako umirali od najmanjih rana i infekcija. Na primer, u Prvom svetskom ratu čak 18 odsto američkih vojnika je umrlo od upale pluća. Ali u Drugom svetskom ratu, posle otkrića penicilina, procenat smrtnosti od te bolesti pao je na jedan posto.
Direktor odeljenja za prevenciju tuberkuloze Mario Raviljone smatra da je otpornost na lekove globalna pretnja.
„To ubija stotine hiljada ljudi svake godine. Takođe, sve su teži prevencija i kontrola nekada lako izlečivih bolesti. Kada su u pitanju neke od tih bolesti, vratili smo se nekoliko koraka unazad, recimo u tridesete i četrdesete godine prošlog veka.“
Efikasnost lekova dovedena u pitanje
Doktor Raviljone kaže da je veliki problem i to što nema dovoljno istraživanja o razvoju novih antibiotika. „Kada je 2004. sprovedeno istraživanje o razvoju novih 506 lekova u svetu, samo jedan odsto njih bili su antibiotici. Nema zvaničnih podataka koliko farmaceutska industrija izdvaja za razvoj novih antibiotika. Najoptimističnije procene su da je to manje od pet procenata. Mogu li više? Naravno, ali kako da ulože više, kada se stalno pravdaju time da su oni profitne organizacije i da moraju da „prave“ novac.“
Rešenje problema daleko?
Pomoćnik generalnog direktora SZO Keiđi Fukuda kaže da su razvoj i širenje otpornosti na lekove ogromna briga. „Rešenje problema je definitivno daleko. Većina stvari su jasne. Nema jednostavnog i brzog rešenja za ovu pretnju. Ne postoji trenutno nijedna akcija oko rešavanja ovog problema. Sve dok se ljudi oslanjaju na antibiotike i antimikrobiotičku medicinu, njihova upotreba će samo dovoditi do nove otpornosti bakterija na lekove.“
SZO ima plan sa šest tačaka za borbu protiv otpornosti na lekove. Nalaže se jačanje sistema nadzora kako bi se na vreme otkrile pojave otpornosti na lekove. Preporučuje se racionalna upotreba lekova kao i stroge mere prevencije i kontrole infekcija. Na kraju, ohrabruje se rad na razvoju novih vakcina i lekova za lečenje infekcija.
Autori: Lisa Šlajn, Vladimir Petković
Odg. urednik: Jakov Leon
Oglas