Balkan Booster 2022 – ove godine na televiziji!
17. septembar 2022.![Urednica programa za Evropu DW Adelhajd Fajlke (levo) sa učesnicima Balkan Boostera](https://static.dw.com/image/63140463_800.webp)
Mlada novinarka Melisa Bramka je spremna. U svom rodnom gradu Draču će ući u autobus i krenuti za Skoplje, gde je čeka Viktorija Milevska, njena partnerka u DW projektu Balkan Booster.
Za obe novinarke je prekogranična saradnja novina, i već su predložile prve teme urednicima DW. Hoće da ispričaju priče koje se nedovoljno pojavljuju u lokalnim medijima u Severnoj Makedoniji i Albaniji. Njih dve će nedelju dana provesti prvo Skoplju, a zatim i u Draču, te će snimati priče o temama koje su relevantne za mlade.
„U Albaniji se samo priča o narkoticima, kriminalcima i nedostatku radnih mesta za mlade ljude“, objašnjava Melisa i dodaje da je normalno da mediji izveštavaju o najvećim problemima u zemlji.
„Uprkos tome ne smemo da zaboravimo da postoje i ljudske priče koje inspirišu i pokazuju kako da neke stvari u zemlji poboljšamo“, kaže ona.
Viktorija bi takođe volela da vidi raznovrsnije teme i formate, priče sa margina. U njenoj domovini, Severnoj Makedoniji, puno se diskutuje o ulozi albanske manjine:
„Kod nas vlada netolerancija između dve etničke grupe. Saradnja sa novinarima iz regiona zato može da ima velikog uticaja“, kaže Viktorija i dodaje da je kroz novinarske priče moguće pokazati da uprkos kulturološkim razlikama, postoje zajednički problemi.
„U medijima posebno nedostaje glas mlađe generacije“, tvrdi ona u razgovoru za DW.
Krajem avgusta su Melisa i Viktorija, zajedno sa još deset mladih novinara iz regiona, pohađale početni kurs iz mobilnog novinarstva u Skoplju. Tu su naučile kako da predlažu novinarske priče, kako da same snimaju telefonom i da nakon toga montiraju novinarski prilog. Za 21-godišnju Melisu radionica je bila izazovna:
„Za tri dana smo prošli dosta gradiva, ali imam osećaj da ne mogu odmah sve da primenim, jer se osećam kao početnica kad je u pitanju snimanje i montiranje. Ali mnogo se radujem i daću sve od sebe“, kaže ona.
Viktorija takođe nema previše iskustva, ali kao televizijska novinarka u Skoplju, upoznata je sa radom na televiziji. Učešćem na Balkan Boosteru želi da proširi vidike.
„Balkan Booster je sasvim novo iskustvo za mene. Dugo godina radim kao TV reporterka. Ali, kroz ovu radionicu mi je postalo jasno koliko slika može da kaže više od reči i koliko je kvalitet važan. Dobra priča je priča o ljudima. Njihovi problemi su početak svake priče“, navodi ona.
Balkan Booster na TV-u
DW je proteklih godina kroz Balkan Booster pokazao da postoji veliko interesovanje za nove medijske formate i priče za mladu publiku širom Balkana. Samo prošle godine je 16 učesnika snimilo oko 500 videa na pet jezika, koji su imali oko 17 miliona pregleda na društvenim mrežama.
„Zaista je neverovatno kad pogledamo koliko Balkan Booster porodica raste“, kaže direktorka Programa za Evropu DW, Adelhajd Fajlke, koja je odgovorna za projekat od početka 2017. godine.
Istakla je da se tokom godina projekat pojavljivao i u raznim regionalnim medijima na Balkanu. Za Fajlke je to dovoljan razlog da se ove godine sa projektom nastavi sa još jačim entuzijazmom.
„Ove godine ćemo imati jaču saradnju sa našim specijalnim partnerima. To znači da će se video-snimci koje učesnici prave prikazivati na lokalnim televizijama. Time će naši mladi talenti postaviti novi trend na Balkanu i otvoriti nova vrata međuregionalnoj saradnji u novinarstvu“, uverena je ona.
Šest timova će ove godine prikazati Balkan u novom svetlu. Podrška mladim talentima je važnija nego ikada u vremenima kada se starim konfliktima ponovo doliva ulje na vatru.
Mladi novinari – jak odziv
Mladi talenti i novi glasovi, to je filozofija projekta Balkan Booster i u šestom izdanju, navodi koordinatorka projekta Aida Sofić Salihbegović. Ona se najviše raduje činjenici da ove godine neće biti pandemijskih mera koje onemogućavaju lični kontakt.
„Napokon smo uspeli da se sastanemo sa svim učesnicima uživo. Prethodne dve godine smo naučili mnogo o digitalnoj komunikaciji, ali ništa ne može da zameni razgovor oči u oči. Lična saradnja je intenzivnija i to je od izuzetne važnosti za cijeli projekat čiji je cilj i zbližavanje mladih iz različitih zemalja regiona.“
U projektu se sve vrti oko premošćavanja granica kroz obične ljudske priče – relevantne za mladu publiku. Aidi Salihbegović je jasno koliko to može da bude teško na Balkanu, obzirom da mnogi mladi imaju predrasude, a vladajućim politikama to često i odgovara.
„Velika je inspiracija videti koliko se brzo učesnici međusobno povezuju, kako su motivisani da upoznaju jedne druge – kako profesionalno, tako i privatno. To pokazuje zapravo koliko potencijala nose mladi u regionu“, zaključuje ona.
Pratite nas i na Fejsbuku, preko Tvitera, na Jutjubu, kao i na našem nalogu na Instagramu.