BIH najveća žrtva raspada SFRJ
5. decembar 2010.![Dejton](https://static.dw.com/image/5437309_800.webp)
Član Predsedništva BiH Bakir Izetbegović smatra da je "BiH najveća žrtva disolucije Jugoslavije zbog izgubljenih života ljudi i uništenja materijalnih resursa". On je istakao da "BiH nije sama birala tu sudbinu nego da je bila izložena agresiji".
U radu simpozijuma učestvovao je i bivši hrvatski predsednik Stjepan Mesić. Govoreći o uzrocima i posledicama raspada bivše Socijalističke federativne republike Jugoslavije (SFRJ), Mesić je rekao da je i Franjo Tuđman, kao i bivši predsednik Srbije Slobodan Milošević, radio na raspadu BiH.
Želja za proširenjem hrvatskih granica
"Na jednoj smo strani mi u Hrvatskoj s Miloševićem ratovali, a na drugoj se sprovodila evidentna politika podjele BiH", naveo je Mesić. On je istakao kako je glavni Tuđmanov, motiv da se priključi Miloševićevom pokušaju podele BiH, bila "želja za proširenjem granica Hrvatske".
Izvestilac slovenačke vlade za BiH i bivši predsednik Slovenije, Milan Kučan, koji je takođe učestvovao u radu simpozijuma, osvrnuo se i na evropsku budućnost BiH. Milan Kučan je rekao da ustavne promene zavise od političara u Bosni i Hercegovini i da će volja za kompromis pokazati koliko je ova zemlja spremna za evropske integracije.
"Budućnost BiH je u Evropskoj zajednici ili neće biti ni BiH ni Evropske zajednice", rekao je Kučan. Naglasio je da su "ustavne promjene stvar političkih faktora u BiH, te da je glavni zadatak dogovoriti se, hoće li ove zemlja ići evropskim putem ili ne". "Sve ostalo su samo posljedice te odluke", rekao je Kučan.
Uloga Alije Izetbegovića u raspadu SFRJ
"Mesić i Kučan su učinili koliko su mogli u vremenu zla i mraka da taj kovitlac balkanskog ludila ne potraje predugo i da ipak bude zaustavljen", naglasio je Bakir Izetbegović govoreći o raspadu SFRJ. Istakao je da je i njegov otac, Alija Izetbegović "činio sve što je mogao ne bi li se izbegao krvavi raspad bivše SFRJ".
Simpozijum "Disolucija Jugoslavije; procesi, uzroci i pozicija BiH kroz prizmu djelovanja političkog vođstva na čelu sa Alijom Izetbegovićem" organizovali su Muzej "Alija Izetbegović" i Fakultet političkih nauka Sarajevo, a cilj skupa bio je da sa naučne distance i uz relevantne dokaze evaluira ulogu prvog predsednika BiH Alije Izetbegovića.
Autor: Samir Huseinović, Sarajevo
Odg. urednik: Svetozar Savić