Budžet kao test izdržljivosti za nemačku vladu
18. mart 2023.![Lindner, Šolc, Habek](https://static.dw.com/image/64899850_800.webp)
Nemački ministar finansija Kristijan Lindner nameravao je 15. marta da kancelaru i njegovim ministarskim kolegama predstavi plan saveznog budžeta za 2024. godinu. Ali Lindner je otkazao sastanak. SPD i Zeleni ne žele da prihvate Lindnerove planove štednje, jer bi to značilo da mnoge političke najave koalicije neće moći da se ostvare.
Lindner, međutim, želi da se pridržava „kočnice duga" koja je suspendovana 2021. zbog pandemije korone. „Moramo da naučimo da upravljamo finansijskim okvirom koji nam je na raspolaganju", upozorava on. To znači, nastavlja Lindner, da je neophodno odrediti prioritete, „jer ne može da se finansira sve u isto vreme”.
pročitajte još: Natezanje vladajuće koalicije u Nemačkoj oko novca
Sukobi oko državnog budžeta, doduše, nisu retki u nemačkim vladama, jer gotovo svake godine resorni ministri žele više novca nego što ministar finansija želi i može da im da. Ali ovoga puta, ideje dveju strana su toliko udaljene jedna od druge da je teško zamisliti da bi se mogao postići kompromis. Dakle, Lindner vrši pritisak. On namerno nije precizirao novi rok za predstavljanje plana budžeta, jer bez finansijske sigurnosti ministarstva ne mogu da planiraju.
Dug od 2,5 biliona evra
Želje ministarstava se sumiraju na oko 70 milijardi evra. Najveći deo tog novca otišao bi za vojsku, osnovno dečije osiguranje i obrazovanje. Lindner tvrdi da čak i bez ovih dodatnih projekata novac teško da bi bio dovoljan. Posle korone, zdravstvenom osiguranju potrebne su milijarde, a osiguranje za negu dugotrajno bolesnih i starih je pod tolikim pritiskom zbog starenja stanovništva, i mora reformisati.
pročitajte još: Država protraćila milijarde, laboratorije omastile brk?
Istovremeno, rastuće kamate kopaju veliku rupu u budžetu. Nemačka ima dug od oko 2,5 biliona evra. Ove godine poveriocima mora da isplati oko 40 milijardi evra - samo kamata. To je deset puta više nego pre dve godine. I zato ministar finansija ne želi da uzima nove kredite.
Šta je prioritet?
Krediti su, smatraju Zeleni, dugovi, ali i ulaganja u budućnost. Stoga su se već pre nekoliko nedelja pozicionirali protiv Lindnera i njegovih mera štednje. Ministar privrede Robert Habek je, u prisustvu svih zelenih ministara, poslao pismo Lindneru u kojem mu daje do znanja da „kočnica duga” nije važnija od svega ostalog. Nije ostalo mnogo od harmonije koju su SPD, Zeleni i FDP još prenosili javnosti u decembru 2021.
Više ili manje države?
SPD i Zeleni su dve levičarske stranke koje brinu o socijalnoj pravdi i ekologiji i zalažu se za jaku državu. Kada bi ove dve stranke vladale same, znatno bi povećale poreze bogatima. U mnogim aspektima, FDP propagira upravo suprotno: što je moguće manje propisa, niski porezi i niski socijalni rashodi.
Kako nijedna partija ne želi previše da popusti, SPD i Zeleni sada predlažu ukidanje određenih subvencija. Pri tome se pozivaju na izjave minhenske ekonomistkinje Monike Šnicer, koja smatra da treba ukinuti subvencije koje su štetne po klimu. Šnicer misli, na primer, na poreske olakšice za kerozin, dizel i službena vozila koja se koriste i u privatne svrhe, kao i na oslobađanje od PDV-a za međunarodne letove. Samo ta oblast bi, prema proračunima, uz državnu kasu donosila oko 30 milijardi evra godišnje.
Osim toga, ekonomisti raspravljaju da li da ukinu poreske olakšice za gastronomiju i hotelijerstvo koje su donete tokom pandemije korone, kao i da ograniče odlazak u (prevremenu) penziju sa 63 godine. To bi državi donelo i dvocifreni iznos u milijardama.
Niko ne želi da ugorzi koaliciju
Ukinuti subvencije od kojih profitiraju njihovi birači – to ne želi ni FDP, kao ni da odustane od „kočnice duga" niti da dozvoli povećanje poreza. Lindner, koji je i šef FDP, ne želi da ugrozi vladajuću koaliciju čiji je deo. To je zajedničko FDP-u i SPDu-u. Prevremeni izbori mogli bi da koštaju socijaldemokrate kancelarskog mesta.
Iskusni parlamentarci čekaju da vreme donese rešenje. Budžetski planovi su samo prvi korak - do juna Vlada mora detaljno da odluči koliko i za koje svrhe želi da potroši 2024. godine.
Onda je na redu Bundestag, koji ima konačnu reč o državnom budžetu. Konačno glasanje biće održano tek 1. decembra, a dosadašnje iskustvo je pokazalo da se nijedan budžet ne donese onako kakvim ga je Vlada prvobitno zamislila.
Pratite nas i na Fejsbuku, preko Tvitera, na Jutjubu, kao i na našem nalogu na Instagramu.