Crna Gora će rasvetliti ratne zločine do 1. maja
25. januar 2008.![Kupština Crne Gore](https://static.dw.com/image/2440533_800.webp)
Tim pre što je Vesna Medenica na mesto predsednice Vrhovnog suda došla sa mestra Vrhovne državne tužiteljke, koja je istrage naložila, kako kažu, tek nakon oštrog pritiska javnosti.
Advokat Dragan Prelević, koji zastupa porodice deportovanih muslimana koje su crnogorske vlasti poslale pod nož Radovana Karadzića, smatra da je nalog Medenice čisto fingiranje.
“Nije problem u rokovima. Radi se o pritisku jer smo mi najavili da ćemo napisati prestavku sudu u Strazburu i ovaj nalog doživljavamo kao odgovor na tu našu najavu. Moguće da se istraga u tom roku formalno i završi, ali će onda ponovo biti u rukama tužioca i tako redom”, kaže Prelević.
U slučaju deportacije Muslimana istraga je pokrenuta protiv petorice tadašnjih pripadnika crnogorske policije. U odvojenom postupku, Osnovni sud je porodicama žrtava na ime obeštećenja dosudio u proseku od 15 do 60 hiljada evra. Nijedna od tih presuda nije pravosnažna jer se država žalila na visinu odštetnih zahteva.
Skepsa i kod porodica nastradalih Albanaca
I advokat porodica nastadalih u slučaju Kaluđerskog laza, kada je za vreme NATO bombardovanja ubijen 21 civil albanske nacionalnosti i u slučaju zločina nad muslimanima u pljevljaskom selu Bukovica kada je ubijeno osam a prognano na desetine Muslimana, Velija Murić kaže da je skeptičan povodom odluke Medenice.
“Apel Medenice doživljavam kao odgovor evropkim institucijama. Neće se međutim odgovoriti zadatku, jer se i sada, iako ima osnova da budu tokom istrage u zatvoru, vinovnici ratnih zločina nalaze na slobodi”, kazao je on.
U slučaju Kaluđerskog laza istrage je pokrenuta protiv 11 rezervista bivše JNA, dok je u slučaju Bukovice takođe pod istragom više pripadnika bivše JNA. Vesna Medenica je u tom slučaju kazala da je teško obezbediti dokaze jer se radi o zločinu koji se dogodio pre 15 godina.
Medenica za logor Morinj saznala nedavno
Istraga navodnih ratnih zločina u logoru Morinj, kada su pripadnici tadašnje JNA u zatočeništvu u tom mestu u Bokokotorskom zalivu držali 350 hrvatskih zarobljenika, je pokrenuta nakon što je crnogorskom dokaze dostavilo hrvatsko tužilaštvo. Medenica je kako je sama priznala o logoru Morinj, koji je postojao početkom 90-ih saznala teka kada je naimenovana na funkciju države tužiteljke, više od deset godina kasnije. Vesna Medenica je kao državna tužilteljka oštro kritikovala sudstvo zbog sporosti donošnje presuda a javnost pamti i njenu izjavu da ne veruje u rad crnogorskih sudova. Preporuka da se istrage završe do 1.maja je njena prva javnoobjavljena aktivnost od kako je izabrana za predsednicu Vrhovnog suda.