Crna Gora bliža NATO od BiH
4. decembar 2009.![](https://static.dw.com/image/4104389_800.webp)
Iako su ministri spoljnih poslova NATO tokom radne večere diskutovali o razvoju situacije na Zapadnom Balkanu, posebno se osvrnuvši na odobravanje Akcionog plana za članstvo Crnoj Gori i Bosni i Hercegovini, za konačni zaključak biće im potrebno još konsultacija. Tako je za sinoć zakazana konferencija generalnog sekretara NATO, Andersa Fog Rasmunsena, na kojoj se očekivalo objavljivanje, ako ne odluke onda bar toka rasprave o prijemu u MAP-a, otkazana, a razgovori se nastavljaju danas.
Tokom prvog dana sastanka ministara u sedištu NATO u Briselu, portparol Alijanse Džejms Apaturaj istakao je veliki značaj evroatlantskih integracija za region Balkana:
„NATO saveznici vide evroatlantske integracije svih zemalja sa Balkana, kao jedini recept za dugotrajnu stabilnost i bezbednost tog regiona. U pitanju su dakle članstvo u Evropskoj uniji i NATO. I ne radi se o pitanju da li, već kada i kako.“
Problemi na putu u MAP
Razgovorima šefova diplomatija NATO prisustvovao je i pomoćnik američkog državnog sekretara Džejms Štajnberg koji je zvaničnike Saveza obavestio o poslednjim razgovorima koje je imao sa bosansko-hercegovačkim liderima u Sarajevu. Štajnberg je izrazio zabrinutost zbog trenutne situacije u BiH i nedovoljno uspešnih nastojanja međunarodne zajednice da podstakne tamošnje lidere na kompromis oko neophodnih reformi.
Upravo se rešavanje političko-institucionalnih pitanja u BiH smatra jednim od preduslova za dalji napredak te zemlje, i to ne samo u pravcu EU već i u pravcu članstva u Severno-atlanskoj alijansi.
Kada se radi o drugim otežavajućim oblastima, na koje ukazuju neke od zemalja članica NATO, prilikom razgovora o prijemu BiH u Akcioni plan za članstvo, ambasador BiH pri NATO, Nikola Radovanović za Dojče vele je izjavio:
„Za jedne je to rešavanje vojne odnosno državne imovine. Za neke druge je to pitanje OHR-a i ispunjavanja uslova ’pet plus dva’. Za treće je to pitanje napretka vezano za ustavne reforme. Međutim, mi ističemo da se tu radi o procesima koji traju i koji su različite brzine. Takođe smatramo da je za sve bolje da što pre počnemo da se fokusiranim aktivnostima za prijem u članstvo NATO.“
Podrška aplikaciji BiH
Sa druge strane postoje i one zemlje, članice NATO, koje se zalažu za što brži prijem BiH u Akcioni plan za članstvo. Tako je tokom prvog dana sastanka ministra NATO, Turska organizovala poseban sastanka u cilju davanje podrške aplikaciji BiH za članstvo u MAP. Podršku BiH tako su pružile i Španija, Albanija, Slovenija, Hrvatska , Mađarska i Slovačka.
Ambasador BiH pri NATO, Nikola Radovanović zaključuje da bi prijem zemlje u Akcioni plan za članstvo doveo do stabilnijeg okruženja unutar same Bosne i Hercegovine, kao i da bi to bio napredak i za ceo region Zapadnog Balkana.
Autorka: Marina Maksimović, Brisel
Odgovorni urednik: Ivan Đerković