Crna Gora: Manjine žele više prava
26. februar 2010.![](https://static.dw.com/image/1921758_800.webp)
Crnogorska vlast računa da je dovoljno što je iznad glava manjinskih nacionalnih zajednica uklonila batinu, dok „šargarepu“ dobijaju samo podobni, kažu predstavnici nacionalnih manjina. Praksa zaista pokazuje da mesta u državnom aparatu ima gotovo isključivo za članove nacionalnih stranaka koje su u koaliciji sa Demokratskom partijom socijalista premijera Mila Đukanovića.
Nezadovoljni Srbi i Albanci
Izražavajući uverenje da je položaj Srba najgori od položaja svih drugih naroda u Crnoj Gori, čelnik Srpskog nacionalnog veća Momčilo Vuksanović kaže da se to mora izmeniti.
„Taj se odnos mora promeniti i kada je u pitanju naša procentualna zastupljenost i kada je u pitanju školovanje na srpskom jeziku i školskim programima za srpski jezik i nacionalnu istoriju i kada je u pitanju ono što sve druge nacionalne zajednice traže i imaju pravo po poglavlju ustava – zaštita identiteta, zabrana asimilacije.“
Poslanik albanske „Nove demokratske snage – FORCA“ u crnogorskom Parlamentu Genci Nimanbegu za Dojče vele kaže da vlast izmenama izbornog zakonodavstva nastoji da Albancima ukine stečena i ustavna prava.
„Afirmativne akcije u svetu koriste se do trenutka kada nestaje potreba za poboljšanjem statusa jedne zajednice. To bi značilo da je situacija u mestima gde žive Albanci izrazito dobra, što nije tačno. Ona postaje sve gora i gora. Što se tiče ekonomskog razvoja veoma zaostajemo, tako da i ovo predstavljanje u državnom parlamentu u budućnosti sa smanjenim brojem predstavnika, takođe će značiti da se ide u majorizaciju određene grupe stanovništva.“
Getoizacija i interkulturalizam
Visoki funkcioner vladajuće Socijaldemokratske partije i poslanik u crnogorskoj Skupštini Ervin Spahić navodi da manjine više ne žele da slušaju papagajske priče o multietničkom skladu. On smatra da manjinskim kulturama u Crnoj Gori preti getoizacija.
„Kao da su u kulturi tih ljudi jedino nošnja, muzika i ples vredni pomena.“
Inače, u Crnoj Gori nema većinskog naroda. Po rezultatima poslednjeg popisa stanovništva iz 2003. godine, Crnogoraca ima 43, Srba 32, Bošnjaka osam, Albanaca sedam, Muslimana četiri, a Hrvata jedan odsto. U Crnoj Gori ukupno ima 670 hiljada stanovnika. „Zato je za Crnu Goru od sudbinskog značaja da je svi narodi i manjine doživljavaju svojom državom i da žive jedni sa drugima, a ne jedni pored drugih“, kaže profesor podgoričkog Univerziteta Slobodan Vukićević:
„Jedini pravi, jedini demokratski put razvoja crnogorskog društva, jeste na bazi interkulturalizma, a ne na bazi multikulturalizma. Tek na bazi interkulturalizma možemo da procenimo koliko oni žive jedni sa drugima i grade jedinstvo jedne političke zajednice.“
Autor: Mustafa Canka
Odgovorni urednik: Ivan Đerković