Grčka nije uspela, ali neće bankrotirati
4. oktobar 2011.![Belgijski ministar Didije Rejnerds (levo) i nemački Vofgang Šojble na sastanku u Luksemburgu](https://static.dw.com/image/15434286_800.webp)
Jedno je sigurno: Grčka u tekućoj godini neće uspeti da smanji deficit onoliko koliko je bilo predviđeno. To je potvrdila sama Grčka, a i evropski komesar za monetarnu politiku Oli Ren, uoči sastanka u Luksemburgu. „Izgleda da Grčka ove godine neće uspeti da ostvari cilj“, rekao je Ren.
Ukoliko Grčka ne ispuni ciljeve, u koje spada i smanjenje deficita, ne bi trebalo da dobije dodatnu finansijski pomoć. To je ponovio i nemački ministar finansija Volfgang Šojble: On je istakao i da još ništa nije definitivno odlučeno. Čekamo na izveštaj ’Trojke’, i kada ga budemo imali, na osnovu njega ćemo doneti dalje odluke.“
Najpre se mora pomoći Grčkoj
I drugi finansijski stručnjaci ne žele da spekulišu o konačnoj odluci. Ukoliko pomoć za Grčku izostane, ona bi mogla da bankrotira za nekoliko sedmica. Grčki ministar finansija Evangelos Vinizelos u Luksebrurgu je bio veoma borben: „Grčka je zemlja sa strukturalnim problemima, ali ona nije žrtveni jarac evro-zone. Grčka je ponosna zemlja. Mi možemo napred uprkos teškoj recesiji od ukupno 12 procenta bruto nacionalnog dohotka u protekle tri godine.“
Venizelosa je podržao belgijski kolega Didije Rejnders zahtevajući više strpljenja u vezi sa Grčkom: „Cilj nije da Grčka bude izlečena i zatim umre. Cilj je da joj je se zaista pomogne. Nadam se da ćemo danas ili narednih dana izglasati prebacivanje sledeće tranše za Grčku. A da bi se pomoglo bankama i štedišama, najpre se mora pomoći Grčkoj.“
Šef ministara finansija zemalja evro-zone, Žan-Klod Junker, na konferenciji posle sastanka je rekao da nikom nije cilj bankrot Grčke: „Sve će biti urađeno da se spreči bankrot i on će biti sprečen. Moram odlučno da odbacim sve glasine o bankrotu Grčke i njenom istupanju uz Evropske unije.“
Solidarnost u Evropi je odnos reciprociteta
Ministri finansija ponovo razmišljaju o visini finansijskog štita za spas evra. Nemački Bundestag pre samo nekoliko dana je odobrio povećanje štita, a već se spekuliše da to neće biti dovoljno u slučaju daljeg širenja krize. Luksemburški ministar finansija Luk Friden pokušao je da smiri strasti: „Mislim da je za prvo vreme finansijski štit dovoljan.“
Međutim, formulacija „za prvo vreme“ jasan je signal da će o Fondu još biti reči. Kada je reč o povećanju štita, finska ministarka finansija Juta Urpilajnen bila je jasna: „Ne, mi ne želimo da povećavamo kapacitete finansijskog štita za spas evra.“
Do sada je iskorišćeno tek deset odsto Fonda. Odluku o povećanju finansijskog štita još uvek nisu ratifikovali parlamenti svih zemalja. Odbacivanje ratifikacije je još uvek moguće pre svega u Slovačkoj. Nemački ministar finansija Volfgang Šojble indirektno je apelovao na tu zemlju.
„Mislim da kolega zna da smo se svi mi obavezali da odluke stupe na snagu što je pre moguće. Ali tako je to sa demokratijom. Za usvajanje zakona je potrebna većina u parlamentu, a mi ovde imamo 17 demokratija i sada želimo da se nadamo će svi odgovorni u Slovačkoj ispoštovati svoje obaveze i da neće doneti odluku samo za sebe, već za sve nas u Evropi. A solidarnost u Evropi je uvek odnos reciprociteta“, zaključio je Vofgang Šojble.
Autori: Kristof Haselbah, Brisel / Boris Rabrenović
Odgovorni urednik: Ivan Đerković