Ko je zapalio Rajhstag?
27. februar 2008.![](https://static.dw.com/image/3052362_800.webp)
Oglas
Te večeri 27. februara oko devet sati uveče u zgradi Rajhstaga odnosno tadašnje nemačke Narodne skupštine izbio je požar. Uprkos naporima vatrogasnih službi, plenarna sala je u potpunosti izgorela. Policija privodi Holandjanina Marinusa van der Lubea, mladog komunistu koji priznaje da je iz osvete kapitalizmu izazvao požar. O saučesnicima nije ništa želeo da kaže. Ali već iste večeri, pruski premijer Herman Gering Komunističku partiju proglašava odgovornom: "Kada je Graf Heldorf saznao za požar u zgradi Skupštine, i njemu kao i svima bilo je jasno da iza toga stoji komunistička partija. Rekao sam mu tom prilikom da su hapšenja neizbežna." Hapšenje komunista Tako je i bilo. Većina političara iz redova komunista i levo orijentisani književnici su uhapšeni. Protivnici nacionalsocijalizma su kao moguće krivce doživljavali i Radničku partiju Nacionalsocijalista, kako bi imali argument više protiv svojih neistomišljenika. Istoričar Hans Momzen ne veruje ni u jednu ni u drugu verziju: "Požar u Rajhstagu je podmetnuo Holandjanin van der Lube i mislim da sa tim Komunisti, pa ni Nacionalsocijalisti sa istim nemaju nikakve veze." Nacionalsocijalisti proglašavaju vanredno stanje Već sledećeg dana tadašnji predsednik Rajhstaga, Paul fon Hindenburg, donosi odluku kojom se praktično uvodi vanredno stanje koje odmah stupa na snagu. Prava na slobodu izražavanja i sloboda medija postaju ograničena. Istoričar Momsen smatra da bi i bez obzira na požar ove mere nešto kasnije bile sprovedene u delo. Nešto više od godinu dana kasnije, započet je proces protiv van der Lubea i četvorice saučesnika, medju njima i dva visoko rangirana komunistička funkcionera. Optuženi komunista Georgi Dimitrov i premijer Gering razmenjuju tokom sudska procesa teške reči.
Sudjenje je okončano smrtnom presudom za van der Lubea, izvršenom 1934.te. Ostala četvorica osumnjičenih puštena su na slobodu jer njihova krivica nije mogla biti dokazana. Te iste godine Nacionalsocijalisti osnivaju Specijalni tzv. narodni sud. Time je i nezavisnost sudstva bila okončana.
Sudjenje je okončano smrtnom presudom za van der Lubea, izvršenom 1934.te. Ostala četvorica osumnjičenih puštena su na slobodu jer njihova krivica nije mogla biti dokazana. Te iste godine Nacionalsocijalisti osnivaju Specijalni tzv. narodni sud. Time je i nezavisnost sudstva bila okončana.
Oglas