U Berlinu danas živi više od 20.000 Amerikanaca, a mnogi od njih su iz gradova poput Njujorka. Šta ih toliko privlači da se presele u nemačku metropolu?
Foto: picture-alliance/R. Schlesinger
Oglas
„Tri dana smo u Berlinu i više ne želimo da se vratimo. Dugo je Njujork bio najveći i najmondenskiji grad na svetu, ali sada je Berlin broj jedan“, kaže jedan od voditelja podkasta „Chapo Trap House“.
Njegovo oduševljenje dele mnogi Amerikanci koji su otkrili Berlin. Mnogi svoj odmor pretvore u mesto stanovanja: danas više od 20.000 državljana SAD živi u Berlinu.
Mnoge je za posetu Berlinu inspirisala jedinstvena istorija grada. „Uništen, podeljen, zarobljen, sve u jednom veku. Berlin je do danas ostao grad u kojem namernici, sanjari i autsajderi pronalaze svoje mesto u kome konačno mogu slobodno da se kreću“, piše DW-autor Stjuart Braun u svojoj knjizi o Berlinu „City of Exiles“.
Mnogi svetski umetnici su još u prošlosti učvrstili status Berlina kao utočišta za kreativne: Igi Pop, Dejvid Bouvi, Suzan Sontag... Devedesetih se stvorila tehno scena, a nakon pada Berlinskog zida ostalo je mnogo praznih nekretnina u koje su se uselili umetnici. Među njima je bilo i mnogo žitelja Njujorka koje je atmosfera u Berlinu podsetila na onu u njihovom gradu.
„Posetio sam Berlin nakon pada Zida i osetio tu neku sirovu energiju koja je vladala Njujorkom sedamdesetih i osamdesetih godina prošlog veka“, kaže Hauar Kac. Taj koreograf, muzičar i lekar alternativne medicine rođen u Njujorku odlučio je da ostane u Berlinu. „Mesta je bilo napretek. Sve je bilo otvoreno i ludo. Dobro sam se složio s ovom divljom i ludom masom“.
Atmosfera devedesetij: umetnici i skvoteriFoto: picture-alliance/dpa/P. Lux
Bekstvo od vašingtonske politike
I iako alternativna scena Berlina više nije to što je bila nekad, grad još uvek važi za mesto na koje se beži od aktuelne politike Vašingtona. „Na dan Trampovog polaganja zakletve odlučila sam da otvorim ekspozituru svoje agencije i u Berlinu“, kaže Alana Randž koja se početkom 2017. s partnerkom iz Bruklina doselila u Berlin. „Njujork je kao mehur – u njemu se sve to možda ne oseća previše, ali je ta atmosfera ipak prisutna.“
Ali i pre Trampa Amerikanci su se sklanjali u Berlin. Događaji 11. septembra 2011. mnoge su ponukali na odlazak, a neke, poput Hauarda Kaca i uverili da ostanu u Berlinu.
Neke u Berlinu privlači noćni život, drugi su tu zbog drugačijeg tempa života. „U Njujorku ljudi misle da si gotov ako sa zakašnjenjem od 45 minuta odgovoriš na mejl. Ovde je drugačije“, kaže Alana Randž. Sve je malo usporeno. Jedino joj nije jasno zašto su nedeljom prodavnice zatvorene. Ali i na to se navikla. Mnogi u Berlin dolaze kako bi se oslobodili stresa.
Nisu svi oduševljeni
No ti bezbrižni došljaci, kojima Berlin nakon Njujorka po cenama deluje kao grad iz neke zemlje u razvoju, doprineli su tome da poslednjih godina cene stanarina u Berlinu bezglavo rastu i polako, ali sigurno postaju nepristupačne onima koji ne dobijaju njujorške plate.
„Starosedeoci“ poput Hauarda Kaca uočavaju tu negativnu dinamiku, ali i oni to vide kao proces stalne promene. On se nedavno preselio u gradsku četvrt Pankov i tamo otvorio prostor za umetničke probe i predstave. Iako ni ta četvrt više nije „dobro čuvana tajna“, ipak je mnogo manje razvikana od npr. Krojcberga ili Nojkelna. „Ja volim Berlin. I sve njegove promene“, zaključuje Kac.
Berlin na vodi
Od Berlina do najbližeg mora ima bar nekoliko sati vožnje. Zato su Špreja i Hafel, reke koje protiču kroz glavni grad Nemačke, kao i brojna jezera, sjajna alternativa za ove vrele letnje dane.
Foto: picture-alliance/dpa/ O. Spata
Jedrenje na jezeru Vanze
Brodovi dokle god dopire pogled. Veliko jezero Vanze jedno je od najpopularnijih mesta za jedrenje Berlinu. Do njega se od centra grada stiže za oko 45 minuta. Na jezeru Vanze ima desetak jedriličarskih klubova. Kada je lepo vreme, na tom jezeru, svojevrsnoj izbočini reke Hafel, može se videti na stotine čamaca i jedrilica.
Foto: picture-alliance/dpa
Peščana plaža
Letnjim danima na plaži na jezeru Vanze sunča se i kupa i do 30.000 ljudi. Ima razloga zbog čega se ono smatra jednim od najvećih prirodnih bazena u Evropi. Fini pesak na toj plaži, prenet je iz mesta Trafeminde na Baltičkom moru.
Foto: picture-alliance/dpa
Prirodna idila u srcu grada
Tegeler jedno od sedamdesetak jezera u Berlinu. Na njemu se nalaze brojna ostrvca do kojih se može stići samo vodom. U sezoni do tih ostrvaca voze trajketi. A uveče, kada trajekti prestanu da saobraćaju, ptice i drugi stanovnici tih prirodnih oaza ponovo imaju svoj mir.
Foto: Daniel Sippel/schoenes.berlin
Kanalom kroz grad
Kanal Lanver pruža se paralelno sa rekom Šprejom, kroz sam centar Berlina. Nekada je korišćen za transport robe, ali su dvadesetih godina prošlog veka obale tog kanala pretvorene u zelenu promenadu koja prolazi kroz novoformirane četvrti grada. Danas po njemu plove brojni čamci i izletnički brodovi.
Foto: picture-alliance/dpa
Klabing na kanalu
Na obalama kanala Landver sve vrvi od barova, pabova, klubova i restorana. Recimo, na istočnom kraju kanala nalazi se poznati restoran „Frajšvimer“ (Freischwimmer), a odmah prekoputa je legendarni „Klub vizionara“ (Club der Visionäre). Na obalama kanala Lendver može se sedeti do duboku u noć uz zvuke elektronske muzike.
Foto: Kai Heimberg
Opušteno u Vladinoj četvrti
Reka Špreja protiče kroz Berlin gotovo pravolinijski – sve dok ne dođe do tzv. Vladine četvrti (Regierungsviertel) gde se nalazi zgrada Rajhstaga, sedište nemačkog kancelara i gde je glavna berlinska železnička stanica. Špreja tu pravi luk, a njene obale i plaže na potezu do ušća u Hafel, pune su klubova i kafića. To je mesto na kome mnogi vole da se opuste nakon posla i tokom vikenda.
Foto: picture alliance/Arco Images
Veslanje na Hafelu i Špreji
Nije plivanje i jedrenje jedini sport na vodi u Berlinu. I veslanje u glavnom gradu Nemačke ima dugu tradiciju. Na rekama Hafelu i Špreji ima više od 50 veslačkih klubova, a najviše u četvrti Kepenik. Prva staza za trku pod imenom Grinau postavljena je još 1880. godine. To je ujedno i najstariji sportski teren u Berlinu.
Foto: picture-alliance/dpa
Multikulturni bazeni
Zvanično ime najpoznatijeg kompleksa otvorenih bazena u Berlinu je Letnje kupalište Krojcberg (Sommerbad Kreuzberg), ali ga svi u stvari zovu Princenbad (Prinzenbad) – prema ulici Princenštrase koja vodi do njega. Od 1965. godine te bazene posećuje i do 10.000 kupača dnevno. Tu dolaze kupači iz svih društvenih slojeva berlinske multikulturne četvrti Krojcberga.
Foto: picture-alliance/dpa
Bazen na reci
Prvi bazen na Špreji otvoren je još u 18. veku. U to vreme kabine za presvlačenje za muškarce i žene bile su odvojene. Danas više nisu, ali je svrha ostala ista – rashladiti se tokom vrelih letnjih dana u reci koja protiče kroz grad.
Foto: Torsten Seidel
Zalazak Sunca
Skulptura „Molekul-men“ deo je berlinskog pejzaža još od 1999. godine. Ona je simbol četvrti Fridrihshajn, Krojcberg i Treptov koje se na tom mestu dodiruju – omiljeno mesto za fotografisanje zalaska Sunca. A onda, posle selfija, pravac u neki od klubova ili barova kojih na ušću ima praktično bezbroj…