Natpisom protiv izbeglica iz Srbije
24. avgust 2013.![Titel:Mazedonisch Schlagworte: Asylbewerber Wer hat das Bild gemacht/Fotograf?: Silvera Padori-Klenke Wann wurde das Bild gemacht?: 2.Oktober 2012 , Motardstr.101a, Berlin Wer oder was ist auf dem Bild zu sehen? Zwei Asylbewerber aus Mazedonien ( Silvana und Goran aus Skopje)](https://static.dw.com/image/16280486_800.webp)
Na vratima jedne tržnice u mestu Bramše, koje pripada okrugu Osnabrik, osvanuo je natpis „građani EU su ovde dobrodošli“ i to na pet jezika, uključujući i na srpskom. Na ulazu su se do skora mogla videti i dva bezbednjaka, ali sada sumnjive posetioce kontroliše jedan čuvar, i to u civilu. Provokativan natpis sugeriše da su tamo dobrodošli isključivo građani EU, posebno zbog činjenice što je poruka napisana na stranim jezicima - jezicima zemalja iz kojih su u Donju Saksoniju došle izbeglice.
Sporne mere
Sve je počelo nezadovoljstvom građana, koji državnu politiku prema izbeglicama i azilantima, ne mogu da prihvate zdravo za gotovo. Nekim građanima je stranaca, koji u Nemačkoj borave privremeno, a žive od pomoći države, odnosno novca poreskih obveznika, dosta. Zato su proteklih dana, svoje protivljenje izražavali učešćem u uličnim protestima. Ali ima i onih koji su otišli korak dalje, pa su svoje nezadovoljstvo počeli da demonstriraju merama, koje bi se mogle okarakterisati kao diskriminirajuće.
U upravi tržnice kažu kako nisu imali drugog izbora. Bilo joj je isuviše krađa, za koje su u najvećoj odgovorne izbeglice. Gradska uprava iznenađena je merama u lokalnoj tržnici, ali tvrdi da pravno, ne može mnogo toga da preduzme. „Mi nemamo direktan uticaj na poslovne ljude“, kaže gradonačelnica Lizel Helterman (SPD), koja uporno pokušava da uspostavi kontakt sa šefovima tržnice. Želi da se uveri u neophodnost spornih mera, ali vlasnici ne žele da razgovaraju. Ne obaziru se na interesovanje gradske uprave, a ni medija.
Međutim, ni građanima se nije dopalo, kako su na povećan broj krađa, odreagovali u tržnici. Heltermanovu brine reputacija grada u izbornoj godini, jer Bramše do sada nije imao problema sa ovakvim ispadima. „Nemam drugog izbora, oni su mi ovde najbliži. Da ne moram ne bih tu dolazio i kupovao“, kaže jedan nezadovoljan sugrađanin. „Nisam sigurna da je to dobra metoda u borbi protiv krađa. Jer trebalo bi se zapitati, zar kradu samo izbeglice, zar ne kradu i Nemci“, dodaje jedna meštanka u razgovoru za NDR.
U međuvremenu, vlasnici tržnice su odlučili da popuste. Dva uniformisana pripadnika bezbednosti, zamenjena su čuvarem u civilu. Doduše, spornu tablu sa natpisom na arapskom, persijskom, albanskom i srpskom, odlučili su da zadrže.
Rigorozne mere zbog nepotvrđenih krađa
Konrad Bram, zvaničnik pokrajinskih vlasti smatra da je akcija usmerena isključivo protiv izbeglica. „U razgovoru sa šefom obezbeđenja, rečeno mi je, da kontrole nisu bile namenjene našim građanima“, kaže Bram i dodaje da se kao razlog za rigorozne mere, navodi povećan broj krađa, mada policija to ne može da potvrdi. Među stanovnicima grada Bramše, ima i 600 ljudi sa izbegličkim statusom. Većina njih kupuje u okruženju, u jeftinijim radnjama. „Međutim, to ne može biti razlog da se neko optuži za krađu“, ističe Bram, koji ipak priznaje, da se veliki broj građana u ovom naselju, požalio na štetu u svojim vrtovima, za koju okrivljuju izbeglice.
Bramše je specifičan gradić, sa 31.000 stanovnika i 92 različite nacije. Bilo je razlika i neslaganja i u prošlosti, ali se o tome oduvek otvoreno razgovaralo. „Sa ovakvom vrstom diskriminacije do sada se nikada nismo suočavali“, kaže gradonačelnica Holterman.
S obzirom da je rukovodstvo tržnice dugo pružalo otpor i odbijalo da skloni tablu sa provokativnim natpisom, lokalna tema se pretvorila u političku. U međuvremenu se oglasio i pokrajinski ministar unutrašnjih poslova, Boris Pistorius (SPD), koji je mere uprave tržnice nazvao sramotnim. I drugi političari dele njegovo mišljenje, Filiz Polat (Zeleni), šokirana je natpisom na ulazu u tržnicu. Poručuje kako se takvim poslovanjem narušava opšti princip jednakosti, koji garantuju nemački zakoni.
Autor: Jakov Leon (ndr)
Odg. urednica: Ivana Ivanović