Predstavljamo: „Sreća cikada“
15. februar 2012.![](https://static.dw.com/image/15741464_800.webp)
Moskva, tridesetih godina prošlog veka. Hitlerovi sunarodnici tu su nepoželjni. Porodica pevačice Nađe koja je ubeđeni komunista, ali nemačkog porekla, mora da napusti Rusiju i da emigrira u omraženu Nemačku. Nađa odlazi u Berlin sa mužem Antonom i dvoje dece. Naravno, tu nema govora o umetničkom radu i nastupanju na sceni.
Njen muž je spreman da se prilagodi novonastaloj situaciji. On preuzima na sebe ulogu hranitelja porodice, prihvata bilo kakav posao i počinje da piše horoskop za dnevne novine. Nađa mu nikada neće oprostiti izdaju ideala. Ona nije u stanju da prihvati sve te promene – geografske, političke, lične. I zatvara se u sebe.
„Žene biraju interesantne puteve u životu. To ima veze sa ćutanjem, odbijanjem da govore. Meni je to veoma interesantno, kao i usamljenost žena. Postoje posebni oblici usamljenosti kojima žene više teže od muškaraca… Ćutanje je velika snaga, može da bude vrlo negativna. Ono može da dovede do najvećih povreda koje ljudi sebi mogu da zadaju“, kaže Larisa Bening.
Emancipacija ostala na pola puta
Nakon rata i podele Nemačke, Nađina odrasla ćerka Senta stoji na graničnom prelazu Fridrihštrase, u Berlinu, i mora da donese sudbonosnu odluku. Njen ljubljeni Gregor, iz ubeđenja napušta Zapadnu Nemačku i odlazi u Nemačku Demokratsku Republiku. Zauvek! Revolucija mu je važnija od ljubavi. Senta, iako trudna, ostaje u Berlinu. Udaje se za Gregorovog najboljeg prijatelja i od njega kriju ko je pravi otac deteta. Trideset godina kasnije, pošto je rodila još nekoliko dece, Senta dobija pismo od Gregora koji je u zatvoru i očekuje da mu pomogne u bekstvu… Tek u trećoj generaciji, zaceljene su rane koje je Nađa zadobila u Moskvi.
Ćutanje, prećutkivanje, gledanje u stranu određuje sudbinu porodice i tri generacije žena. Zar slika o ženi koja ćutke pati nije prevaziđena? „Nisam feministkinja. Interesuju me karakteri žena koje ne mogu da izađu iz svoje kože i traže druge puteve. I ja sam odrasla u tom kontekstu. Reč je o ženama koje su sa svojom emancipacijom ostale na pola puta i tu su frustraciju predale dalje… Za mene je interesantna tema zašto je emancipacija ostala na pola puta. Šta nije išlo, zašto. I kako se žene odnose oprema tim neiživljeni žudnjama“, dodaje Larisa Bening.
Autorka: Mirjana Kine Veljković
Odg. urednik: Nemanja Rujević