SPD neće jeftino ući u vladu
23. septembar 2013.![](https://static.dw.com/image/17071093_800.webp)
U pojedinim trenucima tokom jučerašnjeg glasanja izgledalo je da je apsolutna većina za CDU i CSU nadohvat ruke. Doduše, ta većina bila bi jako tanka – radilo bi se o jednom ili dva poslanika. Čisto teoretski, to bi bio dovoljno za vladu Unionista. Da li je takva vlada zaista ono što ta partija želi? Naime, pre ili kasnije bi se desilo da se jedan od poslanika razboli ili da ne može da glasa baš u trenutku kada se parlament izjašnjava o nečemu važnom. Ili da poslanik odluči da glasa protiv ustaljenog mišljenja u stranci. Šta onda? Takva vlada ličila bi na partiju koja na jedvite jade prelazi cenzus.
Kancelarka nije želela da se bavi tim pitanjima odmah nakon izborne pobede. O koalicijama će se raspravljati danas, u ponedeljak, na partijskim skupovima. „Ali već možemo da slavimo, jer smo postigli sjajan rezultat“, raduje se Angela Merklel, kojoj je očigledno bilo drago što je njena partija dobila znatno više glasova od očekivanog. Merkelovoj sledi treći mandat. Ona uverava javnost da će ostati na vlasti makar do 2017. godine.
Teška vremena za SPD
Nasuprot tome, rivali iz Socijialdemokratske partije deluju mamurno. Ova partija je postigla drugi najgori rezultat u istoriji SPD, zaslugom Pera Štajanbrika, koji je bio kandidat za kancelara. SPD je prošao bolje nego 2009, ali samo za tri odsto glasova. Pre tih izbora, u Nemačkoj je vladala velika koalicija SPD sa demohrišćanima. CDU je tada stekao glasove svojim učešćem u vlasti – za razliku od SPD. To će sigurno biti važan faktor ako CDU ponudi koaliciju. SPD će odbiti da ponovo bude na vlasti kao mlađi partner, već će zahtevati da i u koaliciji dođe do izražaja.
Nosilac liste SPD Per Štajnbrik, već je okarakterisao situaciju kao nejasnu. „Zbog toga je dobro što SDP ne spekuliše o tome kako bi mogla da se sastavi vlada. Lopta je kod gospođe Merkel. Ona mora da stvori većinu“, kaže on. Ako SPD zaista obezbedi većinu za vladu, pregovori će verovatno trajati dosta duže od onih u 2005. godini.
Mnogo spornih tema
SPD će sigurno pokušati da sprovede svoja glavna predizborna obećanja. To je zakonski minimalac na nivou cele Nemačke od 8,5 evra po satu, novi propisi o privremenom radu i ukidanje posebnog dodatka za brigu o deci. Taj dodatak su uveli Unionisti, i on se isplaćuje roditeljima koji ne žele da pošalju svoju decu u obdanište. SPD želi i da uspori rast kirija kao i i da poveća maksimalnu poresku stopu za ljude sa velikim prihodima, i to na 49 odsto. Uz to, socijaldemokrate žele da deci migranata koja su rođena u Nemačkoj pruže mogućnost za dvostruko državljanstvo.
Takav izborni program je u priličnoj meri orijentisan nalevo, i verovatno neće naići na razumevanje Angele Merkel. Pre svega što se tiče povećanja poreza i zakonski propisanog minimalca, jer su ove partije su naizgled nepomirljive po tim pitanjima.
Nešto manje sukoba bi trebalo da bude oko spoljne politike. Demohrišćani i SPD su tu na istoj talasnoj dužini. To važi i za krizu u evro-zoni, koja će ponovo privući pažnju medija u narednim nedeljama. Najkasnije kada postane neophodno da se Grčkoj odobri i treći paket pomoći. Ipak, i što se tiče pružanja finansijske pomoći, i raznih mera spasavanje, SPD je pouzdan partner Angele Merkel čak i iz opozicije.
Zeleni mogu da blokiraju
Velika koalicija mogla bi da u velikoj meri promeni odnos snaga Bundesratu – odnosno u Veću nemačkih pokrajina. Tamo su u većini nemačke države kojima vladaju SPD i Zeleni, i ta većina će verovatno potrajati do 2016. Bundesrat će biti važan faktor u sprovođenju zakonskih rešenja nove vlade. Ali kako će trenutna većina u tom telu reagovati na zakone velike koalicije – da li će ih stranka Zelenih blokirati? Odnos snaga je nezgodan i biće potrebno puno diplomatije.
Da li postoji alternativa? Levičarska vlada koju bi izglasali SPD, Zeleni i Levica ne može da se formira ni u teoriji. Demohrišćani zajedno sa Zelenima imaju većinu u parlamentu. Ali njihova politika biračima očigledno nije po volji, a još manje Angeli Merkel. Između nje i Zelenih ima previše starih sukoba. Nosilac liste Zelenih Jirgen Tritin je to jasno rekao još uveče nakon izbora. Zeleni će pregovarati sa unionistima, ali za sada tu ima malo supstance, kaže on.
Autori: Sabine Kinkarc / Darko Janjević
Odg. urednik: Nemanja Rujević