Ukrajina-Rusija: Nagoveštaj popuštanja stiže iz Istanbula
29. mart 2022.![](https://static.dw.com/image/61287247_800.webp)
Nakon današnjih (29.3.) direktnih razgovora s ruskim predstavnicima, Ukrajina i dalje iskazuje spremnost da pristane na neutralni status, ali pod određenim uslovima.
Ukrajinski pregovarači su, nakon završetka pregovora u Istanbulu, ponovo zatražili obustavljanje borbenog delovanja u njihovoj zemlji, potpuno povlačenje ruskih jedinica i omogućavanje povratka izbeglica. Osim toga, Kijev želi bezbednosne garancije drugih država. Ukrajinski predstavnici kao moguće kandidate za tu ulogu vide Tursku, Kanadu, Poljsku i Izrael.
-pročitajte još: Zelenski spreman na kompromis oko Donbasa
Na Krimu bi trebalo da važe ukrajinski zakoni
Očigledno je da je i dalje sporan status poluostrva Krima koji je Rusija anektirala 2014. godine, kao i separatističkih područja Donjeck i Lugansk. Što se tiče Krima, ukrajinski pregovarači su naglasili da tamo priznaju granice iz 1991. – dakle iz godine kada su se građani Ukrajine većinom glasova na referendumu izjasnili za nezavisnost te zemlje. Takođe su naglasili da bi na Krimu trebalo ubuduće da važe ukrajinski zakoni. Zato su, kažu, ruskoj strani predložili da se odredi status Krima koji bi važio 15 godina. Nakon toga bi to pitanje moglo ponovo da se razmatra.
Ukrajinska strana očekuje da će pregovori biti nastavljeni u iduće dvenedelje. Istovremeno su započeti i razgovori s mogućim državama-garantima za ukrajinsku bezbednost kako bi se pregovori mogli okončati na multilateralnom nivou. Mnogo pre toga bi, smatra Kijev, trebalo da se održi direktan sastanak Vladimira Putina i Volodimira Zelenskog kako bi se postigao dogovor „na najvišem nivou“.
-pročitajte još: Ako padne Ukrajina, sledeća je Republika Moldavija
Rusija obećava da će smanjiti vojne aktivnosti
I ruski pregovarači su rekli da je takav susret moguć, ali da bi prethodno trebalo da bude pripremljen ugovor između Rusije i Ukrajine. Njega bi trebalo da potvrde pregovarači obeju strane i na kraju da potpišu ministri spoljnih poslova. Tek tada bi, smatraju Rusi, mogao da bude održan sastanak dvojice predsednika.
Zamenik ruskog ministra odbrane Aleksander Formin najavio je mogućnost „radikalnog“ smanjenja vojnih aktivnosti u regionima oko Kijeva i oko Černigova. Ruska strana je najavila da će se o današnjim pregovorima oglasiti tek po povratku u Moskvu. U svojoj izjavi pred novinarima, ruski pregovarači su od Ukrajine zatražili samo poštovanje Ženevskih konvencija s obzirom na ruske zarobljenike, naglasivši da ne sme biti mučenja.
Prvi razgovor nakon skoro tri nedelje
Bili su to prvi direktni pregovori između ukrajinskih i ruskih predstavnika od 10. marta. Na tim prošlim pregovorima, održanim takođe u Turskoj, nisu postignuti konkretni rezultati oko proglašenja primirja. Nakon toga su razgovori održavani putem video-veze, a obe strane su ih opisivale kao „teške“.
Ukrajinski ministar spoljnih poslova Dmitro Kuleba je kao minimalni cilj uoči ovih pregovora u Istanbulu naveo poboljšanje humanitarne situacije u okupiranim gradovima, a kao poželjan cilj naveo je stabilno primirje. Pri tom je, međutim, izrazio sumnju da bi ti ciljevi mogli da se postignu na današnjim razgovorima.
ajg/tagesschau
Pratite nas i na Fejsbuku, preko Tvitera, na Jutjubu, kao i na našem nalogu na Instagramu.