Липень став найгарячішим місяцем в історії спостережень
Оксана-Іванна Мельник
5 серпня 2019 р.
У липні 2019 дослідники організації Copernicus, яка вивчає зміни клімату, зафіксували рекордну температуру на планеті.
Фото: Getty Images/AFP/Z. Abdelkafi
Реклама
Середня температура на Землі в липні 2019 року побила попередній рекорд, встановлений в липні 2016 року. Це означає, що цьогорічний липень став найжаркішим місяцем в історії спостережень за погодою. Про це в понеділок, 5 серпня, повідомляє організація Copernicus, яка вивчає зміни клімату.
Дослідники підкреслюють, що липень традиційно є найтеплішим місяцем року. Але різниця в 0,04 градуса між липневою температорою 2016 та 2019 років є не значною, зазначають Copernicus. Водночас температура в 2019 році на 0,56 градуса більше, ніж середня температура між 1981 та 2010 роком, а також на 1,2 градуса тепліше, ніж в доіндустріальні часи.
За даними організації, червень 2019 року також був найжаркішим червнем в історії спостережень за погодою. У своїх дослідженнях Copernicus, яку фінансує ЄС, спирається на супутникові дані.
Нагадаємо, що в липні 2019 року від спеки найбільше постраждали західні країни ЄС, як-от Німеччина, Франція, Бельгія, Нідерланди. У цих країнах були встановлені температурні рекорди. Науковці пов'язують спеку у Європі з глобальним потеплінням.
Архітектурні рішення для боротьби зі спекою
Зміна клімату призводить щороку до нових температурних рекордів, спекотніше стає в усьому світі. Що міське планування та архітектура можуть запропонувати для боротьби з причинами і наслідками глобального потепління?
Фото: DW/K. Langer
Кондиціонери - проблема сама по собі
Немає нічого кращого в такі спекотні дні, ніж опинитися в приміщенні з кондиціонером. Утім, Міжнародне енергетичне агентство зараховує використання кондиціонерів до найвагоміших чинників дедалі більших обсягів споживання електроенергії. На них припадає 10 відсотків світового споживання електрики. Електроенергію, своєю чергою, часто виробляють на теплоелектростанціях, сприяючи зміні клімату.
Фото: picture-alliance
"План Геддеса" для Тель-Авіва
Задовго до заснування Ізраїлю 1948 року Всесвітній конгрес сіоністів звернувся за консультацією до шотландського експерта з планування міст Патріка Геддеса. Ще 1925 року конгрес хотів знати, як можна мінімізувати вплив пустельного клімату на Тель-Авів. Вулиці були побудовані таким чином, аби морський бриз продував усе місто. Тель-Авів і досі використовує застосовані тоді заходи.
Фото: JACK GUEZ/AFP/Getty Images
Баухаус: німецький дизайн для прохолодження
Започаткований сто років тому архітекнурний напрям баухаус активно втілював у Тель-Авіві свої сприятливі для клімату ідеї. Приміром, віддаючи перевагу білим пласким дахам, які відбивають сонячне тепло. Крім того, на пласких дахах набагато зручніше встановлювати сонячні панелі, ніж на будь-яких інших.
Фото: DW/I. Rottscheidt
Прохолодний дизайн Нігерії
Ізраїльський архітектор Ар'є Шарон збудував у 1960-х роках Університет імені Обафемі Аволово у Нігерії та скористався при цьому ідями баухаус. Під час планування університету він передбачив створення в ньому садів та внутрішніх подвір'їв із деревами, між якими може гуляти вітер. У тутешніх авдиторіях завжди на сім градусів прохолодніше, ніж надворі.
Фото: Keren Kuenberg
Розширення зелених оаз у Барселоні
Застосована у Барселоні концепнія називається "суперблоками". У деяких районах міста 2013 було повністю заборонено рух автомобілів, які мусять їхати в об'їзд. Дев'ять житлових блоків були об'єднані у так званий "суперблок". Лише мешканці будинків та постачальники товарів у тамтешні магазини і ресторани можуть їздити всередині. Як наслідок - менше шкідливих газів, більше тиші та місця для зелені.
Фото: picture-alliance/DUMONT Bildarchiv/F. Heuer
Висячі сади в Парижі
Рослини, що в'ються, та кшталт плюща та дикого винограду обросли фасад Музею на набережній Бранлі у Парижі (на фото). Ідея належить французькому ботаніку Патріку Бланку. Загальна площа стін, покрита рослинами, становить близько 800 квадратних метрів. Таку ж концепцію він застосував до CaixaForum у Мадриді. Цю будівлю покриває килим із близько 15 тисяч рослин 250 видів шість поверхів заввишки.
Фото: picture alliance/dpa
Міста, які пручаються змінам клімату
Швидке спітніння - не найбільший ризик, який приховують у собі дедалі вищі температури повітря. Науковці прямо пов'язують збільшення кількості природних катастроф зі змінами клімату. Коли ураган Харві накотився на Х'юстон 2017 року, місто виграло від розумного планування свого парку Буффало Байоу площею 64 гектари, в якому зібралася вода, що утворилася внаслідок паводку.
Фото: Photo by Jim Olive, courtesy of Buffalo Bayou Partnership
Нові дружні до клімату міста на Близькому Сході
Планування міст у деяких регіонах Близького Сходу пропонує нові рішення для боротьби з наслідками зміни клімату. Поблизу аеропорту Абу-Дабі в Об'єднаних Арабських Еміратах зараз будується ціле містечко, яке забезпечуватиметься енергією з відновлюваних джерел і, таким чином, не викидатиме в атмосферу вуглекислий газ. Місто Масдар може стати піонером містобудування майбутнього.
Фото: Masdar
Стара, але дієва концепція з Оману
Температура на вулицях Масдара в Абу-Дабі може бути на 20 градусів нижчою за показники в сусідній пустелі. Прохолодна виникає завдяки високим вітровим вежам у будівлях, які спрямовують прохолодніше повітря в небі додолу. Ідея будувати вищі будинки, аби спрямовувати вітри донизу вулицями міста, походить іще з античності, її, зокрема, застосовували під час будівництва столиці Оману Маската.
Фото: picture alliance/DUMONT Bildarchiv
Пасивний дизайн - зачаровує погляд
Той, хто хоче будувати будинок у майбутньому, має мислити "пасивно". Пасивний дизайн включає в себе функції мінімізації впливу будинку на довкілля, а отже і наше життя. Сюди належать менші за розміром вікна, дахові покриття, місце для сонячних панелей чи сади на дахах, де дощ одночасно охолоджує будинок і живить рослини, які сприяють кращому балансу вуглекислого газу в повітрі. Зачаровує погляд!
Фото: Sam Oberter Photography
Прощавай, бетоне?
Аби відповідати потребам клімату в майбутньому, потрібні нові будівельні матеріали. Особливо проблематичним є масове застосування бетону, від час виробництва якого викидається дуже багато двоокису вуглецю. Але вже наявні бетонні будинки є водночас великими поглиначами тепла. Тож від використання бетону хоч і варто відмовлятися, але вже наявні бетонні споруди слід використовувати найоптимальніше.