Польща - як вікно у Європу
21 листопада 2010 р.![](https://static.dw.com/image/6253159_800.webp)
Багатогодинні черги біля консульських установ Польщі у Львові, штовханина на піших переходах українсько-польського кордону – для багатьох це замала ціна у порівнянні з можливістю отримати жадану перепустку до об'єднаної Європи. І черги є, і документів вимагають більше, ніж до часу входження Польщі у шенгенську зону, але й відмов дуже мало, кажуть українці, які очікують під консульством. Згідно з офіційною статистикою, генконсульство Польщі у Львові впродовж восьми місяців цього року видало 110 тисяч шенгенських віз, а ще майже 90 тис. національних і 20 тисяч карт малого прикордонного руху. Причому, відмовлено у видачі віз лише двом з половиною відсоткам українців, повідомив консул з візових питань Рішард Бялацький. І додав, що це унікальне явище, такої кількості віз не видає жодне консульство світу. „Це не черга, а культурне обслуговування. І нарікати на Польщу? Одна Польща дає вхід у Європу! Дякувати треба їм! Ви підіть до німців, чи до інших консульств, вони нічого не дадуть, вони приймають по 5-10 людей. Хай дякують, що це вікно у Європу є. Жодна держава такого не дає, користуючись їхніми візами українці побачать інші країни ” -, каже пані Любов, що стоїть у черзі.
ЇЇ думку підтримує і інша, дещо молодша, прохачка візи Ольга.
„Польська політика щодо українців – це єдиний шанс українців легально приїхати у Європу, умови не такі жорсткі”.
Візова залізна завіса
Згідно з останнім дослідженням Консорціуму експертних організацій «Європа без бар’єрів» найгірші показники щодо спрощення візового режиму демонструють консульства Італії, Іспанії та Греції. Власне, країни, де українських заробітчан є найбільше. А найкраще дотримуються угоди про спрощення режиму Угорщина, Литва та Естонія. У розмові з журналістами Deutsche Welle більшість людей нарікали, що „залізна завіса” таки залишилася, попри всі угоди про спрощення режиму. Бо угоди мало впливають на політику дипломатичних установ. „В жодному консульстві більшість людей не мають шансів відкрити візу. Я, наприклад, не зберу всіх довідок, які вимагають. А якщо і зберу, мені все одно відмовлять. Вони гарно поговорять, але візу ви не отримаєте. Бо вони і надалі у кожному українцеві бачать „нелегала”, заробітчанина, але ж не всі такими є.”, - каже 35-річний підприємець Василь.
Найбільше скарг на бюрократію
Польське консульство у Львові експерти Консорціуму критикують за черги, недостатнє інформування населення про процедуру отримання візи і відсутність письмового пояснення при відмові, чого вимагає Візовий Кодекс ЄС. Хоча консул Рішард Бялацький апелював цей закид, пояснивши, що лист видається негайно на звернення особи.
А от кількість документів, яку слід українцям представити для отримання візи, Кодекс не визначає, кажуть експерти. Це, у свою чергу, дає можливість дипустановам вимагати додаткові документи, і автоматично ускладнювати процедуру для українців.
На велику і подекуди необґрунтовану кількість документів для консульств нарікають і чимало прохачів віз. „Було набагато легше, аніж зараз. Дав паспорт, анкету, фотографію – і все. А тепер, пенсійне посвідчення, довідку про дохід, сертифікат підприємця і таке інше. Всі намагаються створити такі умови, щоб не видати візу. Я, наприклад, народилася у Німеччині, а тепер, не можу поїхати подивитися на ті місця, де минуло моє дитинство. Мені кажуть: давай запрошення. А від кого я маю його отримати, від того, хто експлуатував моїх батьків? Я мала б мати право їздити без візи!”, нарікає пенсіонерка Лідія Тимофіївна.
Люди розповідають, що просять переважно багаторазові піврічні візи, що підтверджують і дослідження. Бо, як підказує досвід, чим більший термін візи вказуєш в анкеті, тим менший отримуєш. Причому, ніхто з представників дипустанов не намагається навіть пояснити причини.
Автор: Галина Стадник
Редактор: Дмитро Каневський