Поляки не зможуть задовольнити всі бажання України
17 грудня 2014 р.![Поляки активно постачають до України нелетальне спорядження та гуманітарну допомогу (фото з архіву)](https://static.dw.com/image/17699762_800.webp)
Польща - найпотужніший адвокат України серед країн "Вишеградської четвірки", наголошував Петро Порошенко у Братиславі у листопаді цього року. Ця заява пролунала під час урочистостей з нагоди 25-річчя "Оксамитової революції". Польський президент Броніслав Коморовський, який також був на урочистостях, скористався нагодою і запросив свого українського колегу до Варшави. Кілька днів по тому, у переддень парламентських виборів у Молдові, обидва президенти побували в Кишиневі. На початку 2015 року Коморовський має відвідати Київ.
Між Києвом та Варшавою підтримуються інтенсивні дипломатичні відносини. Та чи можна це вважати запорукою безвідмовності Польщі щодо втілення бажань України? "Без сумніву Польща прагне допомогти Україні, її доля та майбутнє дуже цікавить Польщу. Та наскільки ефективною буде ця підтримка, однозначно стверджувати не можна", - каже в розмові з DW політолог з Варшавського Інституту міжнародних відносин Анжей Шептицький.
Зброю постачає лише Литва
Наприклад, бажання України одержати зброю від країн НАТО: Хоч Альянс у цілому відмовився постачати зброю до України, він визнав за своїми країнам-членами повне право на це. Утім, за словами високопоставлених радників Порошенка, ще під час саміту НАТО в Уельсі восени цього року Польща та Норвегія зголосилися постачати до України сучасне озброєння. Одразу після того такі повідомлення спростували спочатку представники Норвегії, а відтак і Польщі.
Польща мусить усе виважувати, зокрема те, які цілі вона переслідує і з якими політичними та економічними наслідками їй варто рахуватися, якщо польське озброєння попаде до України. Адже це може призвести до ескалації з боку Росії, висновує Шептицький. "Україна й справді потребує допомоги для переоснащення армії", - додає він. Наразі цю допомогу Україна одержує через польські неурядові організації. Йдеться про так зване "нелетальне" військове спорядження - насамперед бронежилети, прибори нічного бачення та медикаменти для надання першої допомоги". Попри це неурядові організації Польщі стикаються з багатьма проблемами на польсько-українському кордоні. А проблеми ці, вважає експерт, почасти створюють і польські митники. "Над цим Польщі ще треба працювати", - визнає політолог.
З країн-членів ЄС і НАТО лише Литва відкрито пообіцяла постачати зброю Україні. Польща утримується від таких заяв.
Прагнення мати прогнозованого сусіда
Понад 56 відсотків поляків мають позитивну думку про Україну, 63 відсотки вітали б членство України в Північноатлантичному альянсі, а 69 відсотків були б раді бачити її членом ЄС. Жодна інша країна-член НАТО чи ЄС не схвалює так одностайно наближення України до Заходу, про що свідчать результати щорічного опитування Transatlantic Trends 2014, проведеного американським інститутом Фонду Маршала (GMF).
Експерт з питань Східної Європи Корнеліус Охманн, що керує Фондом німецько-польської співпраці, взагалі не вважає ці показники чимось дивним: "Адже кожен почувається безпечніше, якщо має безпечного сусіда". Тут він вказує на схвальне ставлення у 1990-ті роки з боку німецької еліти до вступу Польщі до ЄС та НАТО, яка ще й виказувала зацікавленість сильніше "європеїзувати" східного партнера. А нині поляки, на його думку, хочуть знати, що Україна на правильному шляху і цілком "прогнозована" для Польщі: тобто стабільна на зовнішньо- та внутрішньополітичному рівнях.
Росія відіграє тут значну роль. Та чимало залежить від того, "як відбуватиметься процес трансформацій в Україні, як розвиватиметься економіка, чи уряд зараз справді візьметься за боротьбу з корупцією, чи ЄС і надалі підтримуватиме цей процес, чи українці зможуть і в майбутньому сподіватися, що колись вони стануть частиною Євросоюзу", - роз’яснює фахівець.
Польща може підтримати реформи в Україні, заявляє політолог Шептицький. "Вже зараз ми горді з того, що маємо дипломатичні відносини, співпрацюємо у безлічі проектів, серед них і проекти з надання гуманітарної допомоги. Однак Польща надто бідна у економічному відношенні, щоби самотужки спромогтися на підтримку України", - визнає експерт. Тут, на його погляд, потрібні заходи на рівні ЄС.
Симпатії у Польщі
Щодня польські ЗМІ повідомляють про ситуацію в Україні і не лише про політичну. Найважливішим під час повідомлень залишається людський аспект, вважає Корнеліус Охманн. "Ледь не щодня з Польщі до України відправляють допомогу. Буквально кілька днів тому найпопулярніша польська газета Gazeta Wyborcza опублікувала заклик допомогти українцям." Українцям, на думку Охманна, навряд чи забракне зброї та боєприпасів, хоч це й не найсучасніша зброя. "Бракує саме підтримки для простої людини з вулиці. І це надає Польща, передусім організація "Польська гуманітарна акція".
У Польщі думають про холодну зиму в Україні та про вкрай складне становище тих людей, кого процес перетворень болюче зачепив - пенсіонерів, хворих та дітей. "Це - неабияка проблема. У Німеччині люди думають, що Україна дуже далеко. Але в Польщі це виглядає зовсім не так, бо співчуття та симпатії до України тут помітні значно виразніше. Цього Німеччині бракує", - констатує Охманн.