Меркель розчарована, що саміту ЄС із Путіним не буде
Аніта Вінкельмаєр
25 червня 2021 р.
Анґела Меркель вважає, що ЄС повинен мати змогу відстоювати свої інтереси перед Володимиром Путіним. Проти ідеї саміту ЄС із Росією виступили передусім Польща і країни Балтії. Публічно підтримала тільки Австрія.
Анґела Меркель: ЄС має бути спроможний відстоювати свої інтереси перед ПутінимФото: John Thys/REUTERS
Реклама
Канцлерка Німеччини Анґела Меркель (Angela Merkel) розчарована тим, що на саміті ЄС відхилили ідею провести спільну зустріч на високому рівні з президентом РФ Володимиром Путіним. "Це трохи засмучує мене", - заявила Меркель у п‘ятницю, 25 червня, на пресконференції у Брюсселі. За її словами, навіть у часи "холодної війни" із Росією завжди були канали зв‘язку, а Євросоюз повинен мати змогу представляти свої інтереси перед Путіним, передає слова канцлерки інформагенція AFP.
Нерозуміння щодо відмови від саміту з Путіним висловив також міністр закордонних справ Франції Жан-Ів Ле Дріан. Під час зустрічі з держсекретарем США Ентоні Блінкеном у Парижі він висловив переконання, що ЄС має говорити з президентом РФ "на високому рівні".
Також і у Кремлі висловили жаль через рішення ЄС не проводити спільний саміт.
Звідки взялася ідея саміту з Путіним
Ідею спільного саміту ЄС із Путіним висловили Берлін і Париж. Публічно її підтримав тільки канцлер Австрії Себастіан Курц (Sebastian Kurz), повідомив раніше кореспондент DW із Брюсселя. Польща, Латвія, Естонія, Литва виступили проти, інші країни-члени теж не висловили підтримки.
Глава уряду Польщі Матеуш Моравецький вважає, що відновлення діалогу на найвищому політичному рівні можливе, лише якщо Росія припинить свою "агресивну політику". Його нідерландський колега Марк Рютте зауважив, що не проти зустрічі президентів Європейської Ради та Єврокомісії з Путіним, але сам на таку зустріч не прийде. Переговори ЄС із Росією на високому рівні заморожені з 2014 року, відколи Росія незаконно анексувала Крим.
Фон дер Ляєн: ЄС узгодив спільний підхід щодо Росії
Лідери країн ЄС узгодили спільний стратегічний підхід щодо Росії, але "відносини ЄС і Росії розвиваються негативно, і нам доводиться готуватися до подальшого спаду", констатувала після саміту голова Єврокомісії Урсула фон дер Ляєн.
Фон дер Ляєн уточнила, що лідери ЄС домовилися "давати відсіч, коли Росія зачіпає ЄС, коли вона порушує права людини, стримувати Росію, коли вона намагається підривати інтереси" Брюсселя, цитує інформагенція "Інтерфакс". Водночас ЄС буде взаємодіяти з Москвою, коли це в його інтересах, зокрема у сфері захисту клімату і проблем охорони здоров'я, зауважила голова ЄК.
Наслідки російської анексії для Криму
У березні 2014 року Росія анексувала український Крим. Як змінилося відтоді життя на півострові - у фотогалереї DW.
Фото: DW
Операція із захоплення
Бравий Путін на графіті і плакатах, а також російські прапори замість українських з'явилися в Криму після 27 лютого 2014 року, коли люди у військовій формі без відзнак зайняли будівлі Радміну і Верховної Ради АРК в Сімферополі, а відтак ключові об'єкти і українські військові частини. Операція РФ із захоплення Автономної Республіки Крим, що перебуває у складі України, пройшла всього за кілька днів.
Фото: DW/I. Worobjow
Під контролем російських військових
Нелегітимний референдум 16 березня 2014 роки змінив життя кримчан. Незважаючи на протести, в обхід Конституції України на голосування було винесено питання про зміну статусу Криму. Нова влада назвала незаконною передачу Кримської області з РРФСР до складу УРСР в 1954 році і підписала договір про входження до складу РФ. Більшість жителів Криму раділа, а на учасників протестів обрушилися репресії.
Фото: Reuters
Кримські татари поза законом
Від анексії Криму найбільше постраждали кримські татари. Репресії торкнулися всіх, хто вважає дії Росії незаконними. У 2016 році Меджліс кримськотатарського народу визнаний в РФ екстремістською організацією. Його лідерів переслідують, в будинках активістів не припиняються обшуки і арешти. Так було в 1944 році, коли їх як ворогів народу депортував з півострова радянський НКВС.
Фото: picture-alliance/dpa
"А дихати в Криму можна?"
Замість українських телеканалів, відключених у Криму з весни 2014 року, працює аналогове телебачення Росії. Незалежний кримськотатарський канал ATR, який виступав за цілісність України, мовить тепер з Києва, оскільки на півострові його діяльність заборонена. Під заборону потрапили й інші ЗМІ - "15 хвилин", "Lâle", "Крим. Реалії". "А дихати в Криму можна?" - запитують місцеві журналісти.
Фото: picture-alliance/AP Photo/A. Zemlianichenko
Як легально потрапити в Крим
Київ не визнає безконтрольний в'їзд в анексований Крим з Росії. Іноземці повинні спочатку в'їхати на територію України і тільки потім слідувати на півострів, інакше можна потрапити в українські списки нев'їзних. Потрапити до Криму можна через КПП на адміністративному кордоні з материковою Україною - пішки або машиною, інший транспорт тут не ходить. Для українців проїзд і прохід вільний.
Фото: DW/L. Grishko
Санкції за анексію
Євросоюз і США не визнали анексію Криму, не рекомендують своїм компаніям купувати там бізнес і нерухомість, а також торгувати з півостровом. А підприємства Криму не можуть продавати свою продукцію в ЄС і Америку. Через санкції у кримчан не працюють карти Visa і MasterCard і подорожчали кредити, тому що в Крим не поспішають приходити і великі банки Росії.
Фото: picture-alliance/Sputnik/A. Polegenko
Обіцяного чекають три роки
Ті, хто проголосував за Крим в складі Росії, чекають від Путіна виконання обіцянок: споруди Керченського моста, газопроводу, електростанцій і вирішення соціальних проблем. Поки ж доходи кримчан не встигають за зростанням цін і збільшенням вартості "комуналки". Але інформація про незадоволених рівнем життя і про локальні протести з'являється тільки в соцмережах і незалежних ЗМІ.
Фото: DW/R. Richter
Міст від друга Путіна
Будівництво моста через Керченську протоку, який з'єднає материкову частину РФ і Крим, ведеться в авральному режимі. Підряд на будівництво вартістю в 228 мільярдів рублів отримала компанія "Стройгазмонтаж" Аркадія Ротенберга - російського олігарха і друга Путіна. До грудня 2018 року планується звести 4 автомобільні смуги, а до грудня 2019 - 2 смуги залізниці і під'їзні шляхи до них.
Фото: picture-alliance/Tass/V. Timkiv
Чорний переділ
За 3 роки малий бізнес кримчан сильно постраждав від переділу власності на користь бізнесменів РФ. За даними "Крим. Реалії", кількість малих підприємств в 2016 році в порівнянні з 2014-м скоротилася з 15 до 1 тисячі. Проблеми можуть виникнути у власників земельних ділянок і будинків в прибережній зоні. Вони втратять землі, якщо кримські суди не визнають документи, видані до анексії півострова.
Фото: DW/A. Karpenko
Турбізнес зазнає збитків
У сезон в Криму працюють всі пляжі, Росія дозволила ввозити сюди продукти з України. Жителі, зайняті в обслуговуванні, сподіваються, що життя увійде в звичне русло. Але потік туристів за три роки скоротився майже на третину. Залізничне сполучення перервано, а літати на відпочинок без особливого комфорту - дорого. Через санкції ЄС в порти Криму не заходять круїзні пароплави з іноземцями.
Фото: DW/A. Karpenko
Золото кримських скіфів переїде в Київ
Не повернуться до Криму скарби місцевих музеїв - сотні золотих прикрас і зброя. У грудні 2016- го суд в Нідерландах ухвалив передати Києву цю унікальну колекцію з 550 артефактів, яка в дні анексії Криму подорожувала виставками Європи. У судовій постанові сказано, що подальшу долю експонатів виставки "Крим. Золото і таємниці Чорного моря" вирішить український суд.
Фото: picture-alliance/dpa/B. Maat
З паспортом Росії
З часу анексії Криму місцеві жителі можуть купувати SIM-карти для мобільників тільки з паспортом РФ. Але з виданими на півострові документом не дають візу в посольствах країн ЄС і США. У виграші опинилися кримські пенсіонери, що отримали паспорти РФ. Пенсія у них зросла до рівня російської, а пенсійний вік для жінок знизився з 60 до 55 років.