У Бундестазі обговорили знищення Каховської ГЕС
15 червня 2023 р.![У залі Бундестагу (архівне фото)](https://static.dw.com/image/57265641_800.webp)
Руйнування Каховської ГЕС - "найстрашніша рукотворна природна катастрофа, з якою Європа стикалася останнім часом", а "навмисний підрив греблі російською стороною - найімовірніший сценарій того, що сталося". Цю оцінку, висловлену представником партії "Зелених" Робіном Ваґенером (Robin Wagener) під час відкриття дебатів у Бундестазі у середу, 14 червня, тією чи іншою мірою підтримали практично всі учасники.
"Очевидно, що Росія несе відповідальність (за руйнування Каховської ГЕС. - Ред.) вже тому, що вона розпочала цю війну", - наголосив, зокрема, депутат від фракції ХДС/ХСС Йоганн Вадефуль (Johann Wadephul). "Кожне місто, кожна гребля в Україні були б у безпеці, якби Росія вивела свої війська", - підтримав його пізніше колега по фракції Кнут Абрахам (Knut Abracham).
Деякі депутати, однак, були більш стримані в оцінках. Так, представник від ліберальної ВДП Ульріх Лехте (Ulrich Lechte) зазначив: "На сьогодні було встановлено, що в момент руйнування греблі на ГЕС сталися вибухи, проте, хто зробив їх, залишається невідомим". Втім, він додав, що йому важко уявити, що українці могли навмисно заподіяти такі масштабні страждання власному населенню, ускладнивши при цьому ще й підготовку до контрнаступу ЗСУ.
Думку, яка різко відрізнялася від тих, що домінували під час дискусії, висловив Ойґен Шмідт (Eugen Schmidt), депутат від правопопулістської партії "Альтернатива для Німеччини" (АдН). Він сказав, що причини катастрофи в Україні "не є зрозумілими", а також нагадав, що Україна звинувачує Росію, а "Росія ж, навпаки, перекладає відповідальність на Україну". "А може, актуальної причини немає й зовсім", - сказав Шмідт, стверджуючи, що "в серпні 2022 року Україна обстріляла дорогу, що веде через греблю, поставленими США ракетами і дуже пошкодила її". Він також висловив думку, що прорив греблі може бути запізнілим наслідком цього. "Або він пов'язаний із поганим техобслуговуванням греблі російською стороною", - припустив з трибуни Бундестагу представник партії, яку нещодавно голова німецького Відомства з охорони конституції назвав важливим гравцем у поширенні російської пропаганди в Німеччині.
Ульріх Лехте від ВДП, у свою чергу, звинуватив АдН у поширенні теорій змови. Натомість Марі-Аґнес Штрак-Ціммерманн (Marie-Agnes Strack-Zimmermann), яка представляє ВДП, з трибуни Бундестагу заявила, що немає жодних сумнівів, що греблю було підірвано, і що це є черговим "воєнним злочином". За її словами, необхідні точні знання, щоби підірвати таку споруду. "І цей підрив вписується у російську стратегію не просто враховувати жертви серед цивільних, а й цілком свідомо вдаряти по цивільних цілях, особливо, зазнаючи невдач на полі бою", - сказала вона.
Читайте також: В Європарламенті назвали знищення Каховської ГЕС воєнним злочином РФ
Жахливі наслідки на роки
На ліквідацію жахливих наслідків повені, спричиненої руйнуванням греблі Каховської ГЕС, підуть роки - у цьому учасники дискусії були єдиними.
Водночас парламентарії від "Зелених" Робін Ваґенер та Юрґен Тріттін (Jürgen Trittin) нагадали про негативний вплив затоплення Херсонської області на майбутні експортні постачання зерна з України.
Представник Соціал-демократичної партії Німеччини Нільс Шмід (Nils Schmid) назвав підтримку України "зараз важливішою, ніж будь-коли". Він виступив за включення екоциду під час війни у міжнародне кримінальне право, щоб уможливити покарання за це, як за воєнний злочин.
Читайте також: Знищення Каховської ГЕС і культурна спадщина півдня України: наслідки катастрофічні
Екологічні наслідки
До найтяжчих наслідків належать збитки для довкілля, впевнені депутати Бундестагу. 7 червня у розмові з DW глава "Укргідроенерго" Ігор Сирота зазначив, що і в турбінах, і в трансформаторах станції знаходилося машинне мастило: "Максимально в запасі було 450 тонн", і щонайменше понад 150 тонн вилилися в річку.
"Чорне море далеко від Німеччини. Однак це море, яке омиває країни ЄС, і тому ми як партнери Болгарії та Румунії щодо ЄС також зачеплені цією гігантською катастрофою", - констатував у ході дебатів депутат від фракції ХДС/ХСС Кнут Абрахам.
Читайте також: Спершу забрали землю, тепер і воду: наслідки руйнування Каховської ГЕС для фермерів півдня
Санкції і військова допомога
Абрахам закликав уряд ФРН "ще раз перевірити, які санкції (проти РФ. - Ред.) можна було б посилити", і розглянути питання, які саме гарантії безпеки Захід може надати Україні.
За словами Нільса Шміда з СДПН, зараз слід приділити особливу увагу загрозам навколо цивільних атомних електростанцій, таких як Запорізька АЕС, що окупована Росією.
Щоб гарантувати те, що така катастрофа не повториться, уряд Німеччини має підтримати Україну "настільки швидко й так енергійно, щоб вона змогла виграти цю війну", закликав депутат від ХДС/ХСС Йоганн Вадефуль та виступив за притягнення винних у катастрофі, найімовірніше, як він вважає, російських окупантів, до відповідальності.
Представник ідеологічних наступників східнонімецьких соціалістів - Лівої партії - Бернд Ріксінґер (Bernd Riexinger) очікувано висловився проти військової допомоги Україні. "По закінченні понад 16 місяців війни, результатом якої стала велика кількість загиблих і поранених з обох сторін і нестерпні страждання українського народу, стає зрозуміло, що постачання дедалі більшої кількості все більш важких озброєнь не призведе до її закінчення", - заявив він. На думку Ріксінґера, "уряд ФРН має відмовитися від мілітаристської риторики, якою послуговуються майже всі партії в Бундестазі, і виступити за негайне припинення вогню і переговори".
Натомість Марі-Аґнес Штрак-Ціммерманн наголосила: "Мир може бути досягнутим тільки з позиції сили". Вона також додала, що розуміє заклики до дипломатії, але "Путін не зацікавлений у мирі. Він хоче перемогти і втілювати свої імперіалістські великоросійські марення". Саме тому, важливо, щоби Україна отримувала не лише економічну, гуманітарну, але й військову допомогу надалі, підсумувала Штрак-Ціммерманн. Україна повинна перемогти у цій війні, додала депутатка. Вона також вкотре наголосила на необхідності подальших поставок Києву важких озброєнь та вишколу українських військових.