Уряд пропонує Верховній Раді України запровадити адміністративну відповідальність за публічне заперечення агресії РФ проти України. За словами прем'єра Дениса Шмигаля, це стосуватиметься політичних діячів.
Російські війська під час навчань в анексованому Криму у квітні 2021 рокуФото: Russian Defense Ministry Press Service/AP/picture alliance
Реклама
Кабінет мінінстрів України ініціював запровадження адміністративної відповідальності політиків за публічне заперечення збройної агресії Росії проти України. Два відповідні законопроєкти підтримали на засіданні уряду в четвер, 9 грудня. Тепер їх направлять на розгляд Верховної Ради.
Одним із законопроєктів пропонується передбачити, що публічне заперечення збройної агресії Російської Федерації проти України, тимчасової окупації українських територій у Донецькій та Луганській областях та спроби легалізувати анексію Криму є протиправним і тягне за собою правові наслідки.
Під публічним запереченням слід розуміти хоча б одне відкрите звернення до більш як однієї особи, зазначається у законопроєкті. "Таке публічне заперечення здійснюється, здебільшого, але не винятково, шляхом опублікування у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації", - йдеться у документі.
Адміністративна відповідальність
Іншим законопроєктом за подібні дії передбачається встановити адміністративну відповідальність у вигляді накладення штрафу в розмірі від тисячі до двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Це від 17 до 34 тисяч гривень. А за дії, вчинені повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення, - в розмірі від двох до трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. У такому разі сума штрафу становитиме від 34 до 51 тисячі гривень.
Автори документу зазначають, що суб'єктами правопорушень є національні та іноземні публічні діячі, особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, політично значущі особи.
Згідно з пояснювальною запискою до законодавчих ініціатив, адміністративну відповідальність запропоновано запровадити з метою запобігання та зменшення кількості випадків суспільно небезпечної чи провокативної поведінки.
Реклама
Нацбезпека України
Як повідомив на засіданні уряду прем'єр-міністр Денис Шмигаль, ці два законопроєкти стосуються питань національної безпеки України. "Всі наші та іноземні політики, які розповідають про нібито громадянську війну в Україні, про "неукраїнський" Крим, мають нести за це відповідальність. І це точно не про свободу слова, а про сприяння агресору", - заявив він. За словами прем'єра, "навіть на восьмому році війни знаходяться політики, які цього не розуміють". "Впевнений, що Верховна Рада підтримає таку ініціативу", - наголосив Шмигаль.
Нагадаємо, нова міністерка закордонних справ Німеччини Анналена Бербок (Annalena Baerbock) застерегла Росію від подальшої ескалації дій щодо України та пригрозила їй політичними і економічними наслідками у разі порушення суверенітету України.
Анексований Крим: життя кримських татар очима німецького фотографа
Німецький фотограф Моріц Кюстнер (Moritz Küstner) уперше побував в Криму в 2015 році. Відвідавши анексований РФ півострів ще чотири рази, він видав фотоальбом "Silence is the Sound of Fear".
Фото: Moritz Küstner
Традиції, які не заборонити
Німецький фотограф Моріц Кюстнер відвідував Крим кілька разів. Відразу після анексії півострова у 2014 році було заборонено традиційне відзначення Дня пам'яті жертв депортації 1944-го. Але кримських татар це не зупинило. Вони піднялися на гору Чатир-Даг, щоб вшанувати пам'ять жертв. Близько 5000 молодих кримських татар вирушили у важку подорож, започаткувавши нову традицію.
Фото: Moritz Küstner
Коли перевернувся весь світ...
Кемалю Аґа Куку 82 роки. Він досі пам'ятає ніч депортації у 1944 році та погляд зеленувато-жовтих очей російського солдата, який приставив йому до рота пістолет і змусив родину залишити батьківщину. Попри це, у 2014-му Кемаль покладав надії на окупаційну владу РФ і був одним з небагатьох, хто виступив за "референдум". Думки змінилися, коли згодом ФСБ намагалася викрасти його старшого сина.
Фото: Moritz Küstner
Молитва під забороною?
З поверненням кримських татар у Криму будувалися нові мечеті та ремонтували старі, адже за СРСР кримські мечеті як правило слугували музеями, кінотеатрами і складами. Із початком анексії Криму повернулось і підозріле ставлення російської "влади" в Криму до мечетей.
Фото: Moritz Küstner
Культура (не) поза політикою
12-річна кримськотатарська дівчинка виступає зі своїм гуртом народного танцю на фестивалі весни. Після того, як контроль за багатьма культурними організаціями в Криму перехопили проросійські сили, традиційні святкування бойкотували більшість кримських татар.
Фото: Moritz Küstner
Життя з душевною травмою
Вдова Заріна Аметова з трьома дітьми. Її чоловіка Решата Аметова викрали та вбили проросійські сили самооборони. Його труп зі слідами тортур виявили лише за три тижні. Хоча є відео, на якому показано викрадення чоловіка, розслідування закрили через "брак доказів". Втрата батька також відбилася на трьох дітях. Зарина особливо стурбована станом трирічної доньки Хатіге. Їй важко подолати травму.
Фото: Moritz Küstner
Чоловіки на молитві
Ранок мусульманського свята жертвоприношень Курбан-байрам. Чоловіки залишають свої килимки перед новозбудованою мечеттю в Бахчисараї.
Фото: Moritz Küstner
Свідок депортації 1944
Решат Сабредінов пробивався зі Сталінграда до Берліна зі своєю зенітною батареєю. Здобув 45 медалей, навіть не всі з них помістилися на його грудях. Про депортацію свого народу дізнався лише через пів року. У 1945 році йому дали лише добу, щоб зібрати речі в Криму і депортували в Узбекистан. Попри це, каже, що любить Сталіна, а наказ про депортацію видали "інші люди" в Кремлі.
Фото: Moritz Küstner
Прописка по-кримськи
Коли наприкінці 1980-их років до Криму з Центральної Азії почали повертатися кримські татари, їхні будинки і майно вже давно належали іншим. Тож вони розробили принцип окупації землі, будуючи маленькі будиночки з дахом, дверима та вікном. Таким чином були створені цілі кримськотатарські квартали, в яких згодом, з невеликих хиж, виросли цілі житлові будинки.
Фото: Moritz Küstner
Молитва з надією
Кримська татарка молиться біля могили тітки в долині, де розташоване її рідне село.
Фото: Moritz Küstner
Чай з пелюстками троянди
На цьому фото видно, як пелюстки троянд висушують на спальному ліжку, щоби потім заварювати з них запашний чай.
Фото: Moritz Küstner
Журналістика під забороною
Телевізійна студія ATR порожня з 1 квітня 2015 року. Російська "влада" відкликала ліцензію на мовлення у єдиного кримськотатарського телеканалу ATR. Раніше команда телеканалу зазнавала величезного тиску і намагань втручатися у роботу.
Фото: Moritz Küstner
Проблиски надії
Відтоді, як кримськотатарські активісти на материковій частині України підірвали одну з найважливіших ліній електропередач до Криму, кримські родини використовують автомобільні акумулятори та світлодіоди для освітлення будинків та осель.